137 177 



Crista acustica af Ampullerne og især Haarene paa Fuglenes Lagena. Ligesom Hensen har 

 Isaacsohn') scet en Axetraad saavel i Slavens indvendige som udvendige Del. Derimod 

 anseer Schultze-) den Rittersiie Traad for meget tvivlsom og har hverken seet den 1 de 

 tykke Stave hos Frøen eller i de tynde Stave hos andre Dyr. Det Eneste, der kunde tale til 

 Gunst for den, er den centrale korte Linie, som han saae i Stavenes Mosaik hos Marsvinet 

 og Musen. Hvad han mener hermed, bliver først klart ved Betragtning af hans Afbildning ; 

 her fremstilles kun Stavenes udadvendende Ende, der kan være tilspidset eller forsynet med 

 Facetter, der støde sammen i Midten og efter den forskjellige Belysning og Indstilling 

 kunne vise sig som en lille Flade, Facet eller Punkt, saaledes som jeg har afbildet det 

 efter aldeles friske Oine'"*). Der kunde her i hvert Tilfælde kun blive Tale om en Ritters 

 Traad i Stavens udvendige Del. Schultze har heller ikke seet nogen Kanal eller Axetraad i 

 løssprængte Tverplader, f. Ex. af Triton ; heller ikke saae han den paa Tversnit af Frøens 

 Stave, som han havde behandlet med Overosmiumsyre og derpaa lagt i Parafln, en Præpara- 

 tionsmethode, der rigtignok er lidet bevisende eller at anbefale. Hos Macacus cynomolgus 

 har han seet Ritters Traad ved Hjælp af Jodseruni og antager det for muligt, at den ogsaa 

 findes i Livet. Krause*), som siger, at man ved Anvendelse af Reagentser kan faae endnu 

 langt forunderligere Ting at see end Ritters Traad, nægter dens Tilværelse og anfører 

 samme Iagttagelse, som ovenfor er anført af Schultze, angaaende de lodret staaende Staves 

 udvendige Ender og viser, at det Hele kun er et optisk Phænomen. Henle') omtaler Ritters 

 Traad kun fra det historiske Standpunkt, og den nægtes af Merkel") og Landolt'). For 

 mit eget Vedkommende anseer jeg Ritters Traad for et Kunstprodukt og af den Beskaffen- 

 hed, at dette ikke engang tjener til Oplysning af Stavens egenlige Bygning. 



Et særeget lindseformigt Legeme beskrives af Schultze®) i Stavens indvendige Del 

 hos Fugle og Amphibier; Lindsen er flad udad, krum indad og bliver især tydelig ved Over- 

 osmiumsyre; hos Mennesket mangler den; hos nogle Dyr er den delt i to; hos Fugle findes 

 undertiden indenfor Lindsen en lille Stift; hos Triton er der en bikonvex og en plankonkav 

 Lindse. Han mener, at den ofte er bioven anseet for Marv paa Stavens udvendige Del. 



') H. Isaacsohn, Beitrag zur Anat. d. Retina 1872, p. 13. 



') M. Schultze, Archiv f. mikr. Anat. 1866, 2, p. 219, Tab. 14, Fig. 5; über Stäbchen und Zapfen 



der Retina; ibidem 1867, 3, p. 223, Tab. 13, Fig. 2, c af Macacus cynomolgus, Fig. 5, b af Hønen; 



über die Nervenendigungen in der Netzhaut des Auges bei Menschen und Thieren , ibidem 1869, 5, 



p. 386, 387; Afbildning af Triton 3000 Gange forstørret; Stricliers Handbuch 1872, 2, p. 1000. 

 ') A. Hannover, milir. Unders, af Nervesystemet 18i2, Tab. 5, Fig. 61, CS, 73. 

 *) W. Krause, membrana fenestrata 1S68, p. 22. 

 ') J. Henle, Eingeweidelehre 1866, p. 646. 

 «) F. Merkel, macula lutea 1869, p. 4. 

 ') E. Landolt, Archiv f. mikr. Anat. 1871, 7, p. 96. 

 ') M. Schultze, Archiv f. mikr. Anat. 1867, 3, p. 220; Strickers Handbuch 1872, 2, p. 1001, 1008, 



Fig. 1-5. 



