139 179 



af Præparationen. Stribningen er ogsaa iagttaget af Schnitze'). Hensen antager Lister, 

 som gaae noget i Dybden, og Schnitze har paa løsnede Tverskiver af Triton foruden en 

 , Kannelering iagttaget en radiær Kløflning, som udgik fra Overfladens Længdefurer og ikke 

 skulde beroe paa nogen Indskrumpning. Morano-) iagttog Kauneleringen paa begge Sta- 

 vens Afdelinger, mindre tydeligt paa dens indvendige Del; hos Frøen var Forskjellen ube- 

 tydelig, større hos Triton, Salamandra staaer midt imellem dem. Stribningen hidrører efter 

 min Mening vistnok for en Del fra Spelling af Søilefladernes Kanter, paa Stavens udvendige 

 Del maaskee ogsaa fra Pigmentaflryk. 



Medens de foregaaende Iagttagelser lide af nogen Usikkerhed, kan man derimod 

 ikke betvivle, al Stavens udvendige større og solide Del oprindeligt er sammensat af Skiver, 

 der ere stablede paa hverandre. Saaledes har jeg allerede afbildet det hos alle Hvirvel- 

 dyr^). Skivedelmgen kan vise sig oieblikkeligt efter Dyrets Død, men bliver efter længere 

 Tids Forløb eller ved Reagenlser endnu tydeligere, hvilket efter al Rimelighed beroer paa 

 en Udbulning af hver enkelt Skive; hele Staven bliver samtidigt længere og bredere. At 

 antage en særegen MeUemsubstants mellem Skiverne og med forskjellig Brydningsevne, 

 saaledes som Schnitze^) mener, idet han tillige antager en Kitsubstants mellem Stavens 

 udvendige og indvendige Del, synes der ikke at være nogen Grund til. INaar Skivedelingen 

 kun finder Sted paa Stavens ene Side, kan Staven bøie sig i en Halvkreds, og Skiverne 

 ligesom udstraale fra dens konvexe Overflade, nærmest hvilken der ikke sees nogen MeUem- 

 substants. Kogen stærk Forstørrelse til at iagttage hele dette Forhold , saaledes som 

 Schultze mener, er slet ikke nødvendig. Schnitze og Landolt^) hos Triton have tegnet 

 Stribningen altfor regelmæssig; dog er den ikke saa uregelmæssig, som Isaacsohn "^j skildrer 

 den. Hos Fisk og Frøen har det forekommet mig, at Skivedelingen skete spiralformigt. 

 Krause'), som forøvrigt anseer Stavens udvendige Del for homogen, bemærker med Ret, at 

 Skivernes Tykkelse er overordenligt afvexlende, og al derfor enhver physiologisk Slutning, 

 der er bygget paa en konstant Tykkelse, er uden Værdi; imidlertid har han dog søgt at 

 finde en Brydningslndex for Frøens Stave j der efter Valentin og Schultze ere doppelt- 

 brydende. Ved de MaaUnger af Skivernes Tykkelse, der foreligge, f. Ex. af Schultze og 



•) M. Schultze, Archiv f. mikr. Auat. 1866, p. 219, Tab. 14, Fig. 1; 1867, 3, p. 224; SUickers Hand- 

 buck 1872, 2, p. 999, Fig. 354, 358. 



'] F. Morano, die Pigmentschicht der Retina; Schultze, Archiv für mikroskopische Anatomie 1872, 

 8, p. 88. 



') A. Hannover, mikr. Unders, af Nervesjslemet 1842, Tab. 4, Fig. 52, Tab. 5, Fig. 60, 65, 71, c. 



<) M. Schultze, Archiv f. mikr. Anat. 1S67, 3, p. 218, 22S; 1869, 5, p. 379, Tab. 22; Strickers 

 Handbuch 1872, 2, p. 998, Fig. 353, a— e. 



*) E. Landolt, Archiv f. mikr. Anat. 1871, 7, Tab. 9, Fig. 4. 



') H. Isaacsohn, Beitrag zur Anat. d. Retina 1872, p. 13. 



') W. Krause, membrana fenestrata 18G8, p. 23. 



