180 140 



Zenker'), fra forskjellige Dyr, maa man tage Hensyn til det anvendte Reagents, eftersom 

 Skivernes Tykkelse er bestemt ved Maaling af en vis Stavlængde og Division af Længden 

 med Skivernes Antal. 

 B. Tapper. 



Enhver Tap bcstaacr af tre Dele, en Spids og et Legeme med dets Forlængelse. 

 Der er kun faa Lagttagere-), af hvis Beskrivelse eller af hvis Afbildninger man kan see, at 

 der er taget Hensyn til to Afdelinger i Taplegemet. 



Spidsen er sædvanligt enkelt, undertiden doppelt især hos Fisk; den kan være 

 doppelt, saavel naar Legemet er doppelt som ogsaa i sjeldnere Tilfælde, naar Legemet i 

 det mindste tilsyneladende er enkelt. Spidsen er i Almindelighed konisk, hos Pattedyr cy- 

 lindrisk, hvilket især er tydeligt ved meget lange Spidser, f. Ex. i Macula lutea. Ogsaa hos 

 Fugle beskriver Müller^) Spidsen som cylindrisk, men imødegaaes med Ret af Schnitze"). 

 Spidsen kan vel bøie sig om i Form af en Hage og ligesom Stavene blive stribet paatvers, 

 saa at den synes sammensat af Skiver; men denne Forandring sees langt sjeldnere paa Tap- 

 perne end paa Stavene og gaaer ikke saa vidt, at hele Spidsen skulde rulle sig om. Schnitze^) 

 afbilder Spidserne som henfaldende i Skiver ligesom Stavene, hvilket endog skal gaae hurtigere 

 for sig end med disse; det er en Overdrivelse, naar han kalder Stavene «unverwüstlich» i 

 Sammenligning med Tappernes Spidser. Forresten ere Spidsernes Kontour og Substants for- 

 skjellig fra Stavenes. Legemets Grundform er en rund eller oval Cylinder. Der er en gjennem- 

 gaaende Feil i Mullers og især i Schultzes Afbildninger, at de altid afbilde Legemet ud- 

 bugtet eller vaseformigt (bauchig aufgetrieben). Legemet er oftest enkelt, sjeldnere doppelt; 

 i sidste Tilfælde ere de tvende Halvparter snart hinanden aldeles lige og nøie forenede, 

 f. Ex. hos Fisk, snart ulige og mere eller mindre adskilte, f. Ex. hos Fugle og Pattedyr. 

 Legemet er en Blære, hvilket især er tydeligt hos Fugle og Mennesket, og bestaaer af en 

 Hinde, som ikke findes omkring Spidsen, og et Indhold, som er blegt og fintkornet, men 

 efter nogen Tids Forløb mere grovtkornet. Paa Grund af denne Bygning har Taplegemet 

 den Eiendommelighed, at det bliver bredere eller endog kugleformigt, hvilken Egenskab det 

 ikke deler med Tapspidsen eller med Stavene. Hinden, som omgiver Indholdet, maa besidde 

 en vis Grad af Styrke, fordi den taaler at udvides uden at briste; man vil lettelig see dette 

 ved at sammenligne Størrelsen af friske Tapper med saadanne, der af ydre Grunde ere 



') W. Zenker, Versuch einer Theorie der Farben; Schullze, Archiv für mikroskopische Anatomie 1867' 



3, p. 259. 

 ') Cfr. E. Klebs, anatomische Beitrüge zur Ophthalmologie; Graefe, Archiv für Ophthalmologie 18G5, 



II, 2, p. 245; W. Stein lin, Archiv f. mikr. Anat. 1868, 4, p. 11. 

 ') H. Müller, Zeils. f. wiss. Zool. 1857, 8, p. 36, Tab. 2, Fig. 18. 

 *) M. Schnitze, Archiv f. mikr. Anat. 1866, 2, p. 203; 1867, p. 240. 

 ») M. Schnitze, Archiv f. mikr. Anat. 1867, 3,p.230; Strickers Handbuch 1872, 2, p. 999, Flg. 353, f. 



