141 181 



blevne bredere eller længere. At Taplogemet paa di'nne Mande bliver bredere, linrer efter 

 min Mening til Tappernes Diagnose, og da deres Bygning i mange andre Henseender er 

 forskjellig fra Stavenes, er det urigtigt at slille Tajiper og Stave saa parallele, som det 

 f. Ex. skeer af Schnitze og Ilenle'). Forskjellen mellem Taplegemets indvendige og ud- 

 vendige Afdeling er tydeligst bos Fisk og Frøen, Adskillelsen mindre skarp iios Fugle og 

 Pattedyr og ofte forst fremtrædende, naar Tappen forandres; men Legemels indvendige 

 Afdeling er saa forgjængelig, at den let bliver usynlig eller gaaer tabt. Tapperne ere kortere 

 i Øiets forreste Halvdel; dog er der ikke saa stor Forskjel i denne Henseende som mellem 

 Stavene. Tykkelsen bolder sig temmelig uforandret i bele Øiet; i Maeula findes de tyndeste 

 Legemer og de længste Spidser. 



I Taplegemcls udvendige Afdeling liudes bos nogle Dyr et lindscformigt Legeme 

 ligesom i Stavene. Det er forst iagttaget 18G0 og beskrevet af Krause-) bos Hanen 

 und('r Navn af Ellipsoid; senere saae lian det bos Froen, Duen, Cercopitbecus sabæus; for 

 Menneskets Vedkommende gjor ban kun opmærksom paa den stærke Lysbrydning paa det 

 paagjældende Sted. Han fandt, at der fra et af Kornene i Stratum granulatum externum 

 strakte sig en Axetraad ned til Ellipsoidet, og antog, at denne Traad var en Terminaltraad 

 for N. opticus, dog under den Forudsætning, at Traadene i N. opticus stod i Forbindelse 

 med Kornene i Stratum granulatum externum. Da ban efter et Aars Forlob opgav denne 

 Forudsætning og allerede lod Hjernecellernes Forlængelser ende i det yderste Lag af Stra- 

 tum granulatum internum, maa man antage, at ban ikke længere holder fast ved Betegnelsen 

 og Betydningen af en Terminaltraad for N. opticus. Som ban selv siger, iiar man ikke 

 endnu seet Traaden i frisk Tilstand, men kun efter Behandling med forskjellige Reagentser; 

 det synes overflødigt, at han tilføier, at man ikke maa forvexle den med Ritters Traad. 

 Hensen ^) afbilder en Centraltraad i Tapper af Mennesket, og Isaacsohn') antager en Axe- 

 traad i bele Tappens Længde, men saae den ikke i Tvilliuglapper. Schnitze^), som lige- 

 ledes har iagttaget et lindseformigt Legeme, tydeligere hos nogle Dyr end bos andre, synes 

 ikke at have seet det saa hyppigt som det lindseformige Legeme i Stavene og erklærer det 

 for uvist, om Lindsen allerede findes i Livet eller danner sig efter Doden. Indenfor Ellip- 

 soidet vil Merkel") i Tvillingtapper endog have seet et Oval, som undertiden kunde rage 



') J. Henle, Eingewcidelehre 1S66, p. 643. 



2) W. Krause, anatomische Untersuchungen ISGl , Tab. 2, lug. 6; über die Rndigung des N. opti- 

 cus; Reichert und Du Bois-Reyniond, Archiv für Anatomie und Physiologie ISG7, p. 243, 1868, 

 p. 250; membrana fenestrata 1S68, p. 26, 32, Tab. 2, Fig. 21, 25, C, 26. 

 ') V. Mensen, Archiv f. palh. Anat. 1SG7, 39, p. 487, Tab. 12, Fig. 0. 

 ') H. Jsaacsohn, Beitrag zur Anat. d. Retina 1872, p. 18. 

 =■) M. .Schullze, Archiv f. milir. Anat. 1SG7, 3, p. 231. 

 «) F. Merkel, Archiv f. Anat. u, Phys 1870, p. r,.J2. 

 Vidensk. Selsk. Skr., b Række, nalUTvidensk og maUiem. Afd. XI 2. 23 



