208 168 



Med Hensyn til enkelte Lokaliteter i Menneskets Nethinde fremhæves Pigmentets 

 mørkere Farve i Macula lutea af fiere Iagttagere. Müller ') har fundet, at Cellerne her ere 

 meget højere end andetsteds, nemlig 0,016""», Breden derimod den sædvanlige OjOl""», og at 

 en Del af Pigmentet bliver hængende ved Tapperne til en Dybde af 0,01°'"°, hvorved der vilde 

 være en Antydning til Pigmentskeder; i Omfanget af Macula forandre Pigmentcellerne 

 efterhaanden deres Form. Om Tapperne i Macula bemærker Schultze"), at deres Spidser 

 ere omgivne af Pigmentskeder, og at de naae ud til Pigmentcellernes ufarvede udvendige 

 Del; det er dog neppe tænkeligt, at man, som han anfører, udenfra skulde kunne see de 

 linieformige Tapspidsers Ender som lyse Pletter i del mørke Pigment. 



htroilus nervi optici. 



rSogle af de anatomiske Forskjelligheder, Indtrædelsessledet frembyder hos Men- 

 nesket, har jeg allerede beskrevet paa et andel Sted''). I Henseende til de mikroskopiske 

 Forhold skal her kun fremhæves, al Seenervens Stamme iios alle Hvirveldyr i sit Indre er 

 afdelt i Bundter, der omgives af Bindevæv; naar Nerven derpaa breder sig paa Nethindens 

 Indside, danner dette Bindevæv Radialtraadene. Müller^) mener vel, at Nerven efter sin 

 Indtrædelse ikke er delt i saa skarpt adskilte Bundter med særegne Skeder som for Ind- 

 trædelsen. Delte forholder sig rigtigt, forsaavidt Bindevævstraadenes Mængde vel strax 

 aftager efter Indtrædelsen, men dog altid er stærk nok til meget bestemt at sondre Bund- 

 terne. Muller bemærker ogsaa, at han har trulfet Tilfælde, hvor det syntes, som om 

 Radialtraadene fortsatte sig henimod Hjernetraadsbundterne i Lamina cribrosa, og jeg har 

 seet deres Skjærmform i den Ringvold, som Nerven danner strax eller Indtrædelsen, hvor- 

 efter Skjærmene tiltage udad. Delingen i Bundter er forresten ikke lige tydelig i alle Øine, 

 ligesom der gives Øine, hvor man har Vanskelighed ved at see Radialtraadene, hvilket er 

 anført forhen. — Det diffuse Pigment, der findes i Lamina cribrosa, og som hos nogle 

 Dyr, f. Ex. Oxen, er meget stærkt og strækker sig langt ud i Stammen, maa yderhgere 

 bidrage til at gjøre Indtrædelsessledet blindt. 



Det er meget tvivlsomt, om nogle Celler, som Klebs*) beskriver paa Indsiden af 

 Seenervens Udbredning i Fossa vasorum cerebralium, ere de af mig sammesteds iagttagne 



') H. Müller, Bemerkungen über die Zapfen am gelben Fleck des Menschen; Würzburger natur- 

 wissenschaftliche Zeilschrift 1861, 2, p. 220. 



') M. .Schnitze, Strickers Handbuch 1872, 2, p. 1023. 



•) A. Hannover, Bidrag til Oiets Anatomie, Physiologie og Pathologie 1850, p. 70. Cfr. ogsaa H. 

 Müller, über Niveauveranderungen an der EintriUsstelle des Sehnerven; Graefe, Archiv für Oph- 

 thalmologie 1858, -'i, 2, p. 1. 



•) H. Müller, Zelts, f. wiss. Zool. 1857, 8, p. 80. 



•) E. Klebs, Archiv f. path. Anat. 1860, 19, p. 334, 329. 



