250 



Tænke vi os dernæst Strømmens Overflade begrændset af en med Ledningens Bund 

 parallel Plan eller Dækllade, saa er det indlysende, at hvis denne Dækflade bevæger sig 

 frem i Strømmens Hetning med samme Hastighed V som Vandspeilet, med hvilket den er 

 i lîeroring, saa vil Dækslet ingen Indflydelse udøve paa Strømforholdene i Ledningen, da 

 det ingen Modstand udover paa Vanddelenes Bevægelse, eftersom den relative Hastighed 

 mellem Dækslet og Vandet, der berører samme, er Nul. Har Dækplanen derimod en anden 

 Hastighed end Vanddelene af Strømmens Overflade, saa er den relative Hastighed imellem 

 begge ikke Nul, og i saadant Tilfælde bliver selvfølgelig Vandbevægelsen i Ledningen paa- 

 virket af Dækslet med en Kraft, som afhænger af den relative Hastighed, hvormed Dæk- 

 fladen bevæger sig hen over Strømmens Overflade. Strømmens Overfiadehastighed bliver 

 da forskjellig fra den fritløbende Strøms Hastighed V, og naar vi almindeligt ved v^ betegne 

 Hastigheden af Vandet ved Dækslet, samt ved V betegne Dækfladens Hastighed, saa kan 

 den relative Hastighed mellem Dækslet og Strømmen uden Hensyn til Fortegnet fremstilles 

 ved (F— Uj). Betegne vi dernæst Dækfladens Modstandscoefttcient med m^, saa er det 

 klart, at der mellem Dækslet og Vanddelene opstaaer en Modstandskraft, som kan udtrykkes 

 ved »ii(F— u,)2, ganske paa samme Maade som Modstandskraften ved Ledningens Bund 

 kan fremstilles ved m.v^. Naar Dækslets Modstandskraft er Nul, saa er altsaa V = «;,, 

 og da er som vi have seet Strømmens Overfladehastighed v^ = V. 



Er V derimod positiv og mindre end den frie Strøms Overfladehastighed, saa lider 

 Strømmen en Modstand, som er udtrykt ved m^(V~v^)'^^ og denne Modstand fremkalder 

 naturligviis ganske tilsvarende Forhold ved Strømmens Overflade, som de der fremkaldes 

 ved Ledningens Bund af den derværende Reaction. Som en Følge heraf bliver hele Vand^ 

 strømmen, hvis Dybde er H, deelt i to selvstændige Strømme, en øvre Strøm, hvis Dybde 

 vi ville kalde H^ og en nedre Strøm, hvis Dybde vi ville betegne med H^, saaledes at 

 H^ + H^ = H. Af disse to Strømme paavirkes Overstrømmen alene af Dækfladens Mod- 

 stand, saaledes som jeg tidligere har viist, og enhver af disse Strømme bevæger sig paa 

 sin Flade som en fri og ubedækket Strøm, der har sit Vandspeil i Skillefladen mellem 

 begge Strømme. Denne fælles Vandspeilsflade, hvori Strømhastigheden er større end tor 



