7 253 



I det Øjeblik, hvor Understrømmen forsvinder, falder aabenbarl Maximumshastighen V i 

 Speilfladen sammen med Bundliastiglieden v^ , og man har V = v^ =0. Den hele Vand- 

 masse lian da betragtes som en Strøm, der løber paa den med Hastigheden F bevægede 

 Dækflade i Retning af Ledningens Fald, og hvis frie Vandspeil befinder sig ved Ledningens 

 Bund. Da Vandets virkelige Hastighed ved Dækfladen er v^ og ved Bundfladen er Nul, 

 saa er Vandets relative Hastighed med Hensyn til Dækfladen foroven = -^{V—v^) og for- 

 neden = — V. 



Den hele her beskrevne Gruppe af Strømningsforhold, fra det Tilfælde hvor Vand- 

 strømmen helt og holdent bevæger sig paa Ledningens Bundflade og dens Overflade er fri, 

 til det Tilfælde, hvor Vandmassen udelukkende bevæger sig paa Dækfladen medens Strøm- 

 mens Vandspeil befinder sig ved Ledningens Bund, sammenfatter jeg som Is te Classe 

 af Strømningsforhold. Til at danne Strømningsforhold henhørende til denne Classe 

 udfordres altsaa, at Dækslet skal bevæge sig med en Hastighed V, der hgger mellem 

 Grændser, som afhænge af Ledningens Dybde og Fald, og hvoraf den høiere (positive) 

 Grændse er V = V, og den lavere (negative) Grændse har en saadan Størrelse, at Strøm- 

 mens Bundhastighed netop er Nul. 



Stiger Dækfladens Hastighed V i negativ Retning ud over den nævnte lavere 

 Grændse, ved hvilken Bundhastigheden er Nul, imod ^ =o , saa fremkommer der en ny 

 Gruppe af Vandbevægelser, der passende kan benævnes Ilden Classe af Strømnings- 

 forhold. Det vil nemlig være klart, at naar Dækslets Hastighed i negativ Retning bliver 

 større end den, ved hvilken Vanddelene ved Bunden af Ledningen ere i Hvile, saa vil Dækslets 

 Bevægelse medføre en forøget Reaction mod Strømmens Overflade, og Følgen deraf vil være, 

 at ogsaa de nederste Dele af Vandmassen rives med af Dækslet i negativ Retning hen over 

 Ledningens Bund. Bundhastigheden, som vi kalde «„) bliver altsaa negativ, og der opstaaer 

 en Reaction ved Bunden, som udtrykt ved m . v^ vil antage en saadan Størrelse, at Strøm- 

 hastigheden bliver constant for den givne Hastighed V af Dækslet. 



Tænke vi os paa den anden Side, at Dækslets Hastighed V voxer positivt (i Ret- 

 ning af Ledningens Fald) ud over den høiere Grændse for den Iste Classe af Strømme, 

 altsaa fra 1? til -f oo , saa opstaaer hvad jeg kalder III die Classe af Strømnings- 

 forhold. Tilfælde af denne Art fremkomme altsaa, naar Dækslet bevæger sig i positiv 

 Retning med en Hastighed, der er større end den, hvormed Overfladen af den betragtede 

 Vandmasse vilde bevæge sig, naar Overfladen var fri og Strømmen foruden Tyngdekraften 

 kun paavirkedes af Ledningens Reaction. — 



Disse tre Classer af Strømningsforhold omfatte, som man vil see, alle de permanente 

 Strømningsforhold, som kunne fremtræde i en Vandstrøm, som har en constant Dybde og 

 Fald; men det sees tillige let, at om Vandspeilet ikke fuldkommen er parallelt med Bunden, 

 saa vil Strømmens Tværsnitsareal for en Brede = 1 kun variere forholdsviis lidt, naar 



