311 



De l'unkter, hvori del ikke slemmer ined lleinluirdts Beskrivelse, skal jeg senere frem- 

 hæve og drøfte. 



Legems for m en er ligesom hos Onewodes i høj Grad plump eller hvad man næslen 

 kunde kalde uformelig, men maa dog ligesom hos denne beskrives som noget sammentrykt, 

 skjønt det vel er muligt, at dette just ikke er megel i Øjne faldende hos den levende Fisk. 

 Lades den korte Forlængelse, der bærer üalefmnen , ude af Betraglning, danner Legemets 

 Omrids, set fra Siden, en kort Oval eller Ellipse, der nærmer sig meget til det kredsrunde. 

 Det er ved et Dyr af denue binde og slappe, næsten molluskoide Beskaffenhed vanskeligt at 

 give aldeles nøjagtige udtryk i Tal for de l'orskjellige Legemsdeles Proportioner, men man 

 vil dog komme Sandheden nær ved at bestemme Legemets største Højde som tre l'jerdedele 

 af Tolallængden, Halefmnen medregnet, og Tykkelsen som rigelig del halve af Højden. 

 Uegnes Hovedets Længde fra det mest fremspringende Punkt af Dnderkjæven, eller Hagen, til 

 Gjællespallen, vil man finde, at den er del halve af Tolallængden, naar denne opfattes paa 

 samme Maade som ovenfor. Mundens Retning er stejlt opadstigende, uden dog at kunne 

 kaldes lodret; Underkjævens Symfyse er temmelig høj og stærkt fremspringende; naar 

 Munden lukkes, rager Underkjæven ikke lidt frem foran Overmunden. Om Mundens Stør- 

 relse kan det give en Forestilling, at Kjævernes I^ængde, fra deres Midte til Mundvigenes 

 Vinkelspids, indeholdes næslen halvfemle (4,4) Gang i Tolallængden. Selve Hovedet ligner 

 megel det hos Oneirodes; del er noget sammentrykt, med buede Frontalkonturer og med 

 en bred rendeformig Fordybning langs ud ad hele sin Midte, fra lidt over den butte 

 Snude til midt op paa Byggen, dannet derved, at Panden, Issen og Forryggen fra begge 

 Sider sænke sig skraat mod Hovedets Midllinie. I denne Fordybning har den store saa 

 kaldte « Pandedusk« sit Udspring fra et Punkt, der ligger højere end Øjnene og lavere end 

 Pandetornene, saa vel som sil Leje. Øjet er meget lille og uden Laag; det ligger lige langt 

 fra Pandelornene og fra Snudespidsen. Et enkelt Næsebor paa hver Side, et fremstaaende 

 lavt Uudror, er anbragt nogenlunde midtvejs mellem Snudespids og Øje, skjønt noget nær- 

 mere ved det sidste. 



Gjællespai ten har sin Plads lidt under og bagved Brystfinnen; den lukkes af en 

 afrundet Klap eller Hudlap og har ikke nogen stor Højde; udspilet har den hele Aabning 

 dog ikke saa ringe et Omfang; indvendig kan den til Dels lukkes ved en, af Spidserne af lo 

 Gjællehudstraaler støttet Hudfold. Brystfinnen har sin Plads omtrent midt paa Legemets 

 Sider, tilnærmelsesvis lige langt fra Ryg og Bug, Hale- og Snudespids ; den er forholdsvis 

 lille, afrundet og bæres af en kort Roddel (Arm eller Skafl); den tæller 17 Slraaler. Af 

 Haieünnens 9 Slraaler*) ere de 6 kløvede én Gang, nemlig alle med Undtagelse af den 



') I Anledning heraf maa jeg berigUge et Punkt i min Beskrivelse af Oneirudes Eschrichtii ; den har 

 ligeledes 9 Halefinneslraaler; de to nederste sidde saa ttet sammen, at jeg ferst nu, da min Mistanke 



