XX 



stillede i den nærmesle Tid for og efler denne Time, saa erholdes paa det Nærmeste 

 samme Slörrelser, Andral og Gavarel have erholdt, uagtet de have experimenteret paa 

 en aldeles anden Maade. 



Efter Scharling Efter Andral og Gavarel*) 



1 Mandfolk, 28 Aar, 11,437 üram Kulstof.**) 12,2 Gram Kulslof 



1 — 16 - 10,819 — — 10,8 — — 



1 Dreng, 10 — 6,370 — — 6,0 — — 



1 Pige, 10 — 6,086 — — 6,0 — — 



i — 19 — 6,730 — — 6,4 — — 



Professoren gjorde dernæst opmærksom paa, hvor vanskeligt del er at uddrage sikkre 

 Slutninger om, hvormegen Kulsyre et Menneske udaander, af Bestemmelserne over 

 Næringsmidlernes og Excrementernes Beskaffenhed, da det næslen grændser til Umulig- 

 hederne tilstrækkelig nöiaglig al kunne bestemme Næringsmidlernes og Excremonternes 

 sande Vægt. For imidlertid al kunne anstille en Sammenligning med de af Prof. Liebig 

 angivne Tal over denne Sag havde Forfatteren henvendt sig til det Kongelige Danske 

 Admiralitet om at erholde opgivet, hvormegen Kost der var forbrugt ombord paa for- 

 skjellige Kongelige Skibe. Efler de modiagne Oplysninger har han beregnet, ifölge 

 Liebigs Analyser over Næringsmidlerne, at i de Næringsmidler, som ere anförle for hver 

 Matros daglig, findes ikke over 22i Lod Kulslof. Men herved maa erindres, at de fra 

 Admiralitetet modtagne Angivelser kun med fuldkommen Sikkerhed kunne tjene til at 

 vise den störste Quanlitel, som hver Matros i Gjennemsnit kan have faael; Ihi i mod- 

 sat Tilfælde skulde Proviantforvalleren have fritaget Admiralitetet for at betale hvad der 

 var brugt mere, noget som Enhver let indseer er en urimelig Antagelse. Ligeledes er 

 heri medregnet alt, hvad der i en Tid af flere Maaneder er spildt eller paa andre 

 Mander gaaet tabt, og som aitsaa ikke er nydt. Regnes Kulslofmængden i de daglige 

 Excreraenter efter Liebigs Angivelse lil 1,21 Lod, saa er det afgjort, al den Mængde 

 Kulstof, som hver Matros daglig har udaandet, er mindre end 21 Lod. Da disse Ma- 

 troser vare paa Ovelsestoge, have de havt meget mere Arbeide end Sofolk i Al- 

 mindelighed, og for saavidt have de udviklet mere Kulsyre end Folk som arbeide min- 

 dre. Naar Professor Scharling derfor angiver den uddunstede Kulslofmængde til lien- 

 imod 17 Lod for en Karl, saa synes heri al være en passende Overeeiisslemmelse. Er 



•) Annal, de Chim. et de Phys. Trois. Ser. VIII. Juin 1833. Side 149—150. 

 ") Ved senere Forsög paa denne Tid fandtes 12,02 Gram. 



