LXIII 



Af ovennævnte Tabeller vil det secs: 



1) At urenset Roeolic ved 9° R. har en storre Vægtfylde end Sydsiielran og Dög- 

 lingtran. 



2) At Fischers Angivelse af den saakaldtc Sydsoetran enten er urigtig, eller, hvad 

 der er sandsynligst, at Sydsoetran, som en Blanding af Oere Sorter Tran, fore- 

 kommer af meget ulig Beskaffenhed. 



3) At Laurots Angivelse, at Olierne ved 80" R. skulde vise meest forskjellige Vægt- 

 fylder, er urigtig, idet Oliernes ulige Udvidelse ved en foröget Varme i nogle 

 Tilfælde formindsker Farskjellen, istedet for at foröge den. Saaledes udvides Roe- 

 olie mindre end Hampulie, Linolie, Valmucolie, og Gere Slags Tran. Sammen- 

 lignes Hampolie med mörk Sæltran, da indtræder endog det Tilfælde, at ved 9" 

 R. har Harapolie storre Vægtfylde end mörk Sæliran, men ved 80" R. har Hamp- 

 olien en mindre Vægtfylde end mörk Sæliran. Harapolien udvider sig nemlig 

 saameget stærkere end den mörke Sæltran, at ved en Varme noget under Van- 

 dets Kogepunkt udviser den samme Vægtfylde som Sæltran, og ved Vandets Koge- 

 punkt en mindre. 



4) 1 enkelte Tilfælde vil en Sammenligning af to Oliers Vægtfylde forst ved 9" og 

 senere ved 80* frembyde et nyt Middel til at prove Oliernes Reenhed. 



5) I mange Tilfælde vil man ved Alkoholometret ligesom ved de saakaldle Olievægte 

 kunne opdage, om Roeolie er blandet med andre Fedtsloffer, men ikke i alle. 



6) De sædvanlige Alkoholomelre, navnlig saadanne, hvor Graderne ikke ere for korte, 

 kunne lildeels anvendes med lignende Nytte, som de saakaldte Olievægte. Paa 

 Fischers Olievægt er Skalaen saa kort, at man hverken kan gradere gammel Val- 

 mueolie, fordi dens Vægtfylde er for stor, eller Döglingtran, fordi dens Vægtfylde 

 er for ringe. Alkoholomelre med Skala efter Tralles, tilstæde i Reglen en noi- 

 agtigere AQæsning end de, som ere forsynede med Skala efter Spendrup. Endnu 

 bedre ere saadanne Alkoholomelre, hvor begge Skalaer ere anbragte, da den ene 

 derved kan tjene til en Art Nonius for den anden. En væsentlig Vanskelighed 

 ved Alkoholometernes Brug til at gradere Olierne med er den store Forskjel, som 

 findes imellem Tykkelsen af det Ror, hvori Skalaen anbringes; thi da dot næsten 

 ikke kan undgaaes, at Instrumentet fra Begyndelsen synker noget for dybt i Olien 

 saa hefter en ulige Mængde Olie sig paa den Deel af Instrumentet, som bliver 

 over Vædsken. Derved fremkommer ofte en Ulighed i Graderingen af samme Olie 

 med lo forskjellige Alkoholomelre, som foreges derved, at man ikke altid, som 



