LXXIX 



trængte udad og pa.i Grund af Aarens tiltagende Omfang vare bristede. Pulsaaretam- 

 racrncs og de större Pulsaaregienes contratile Kredshinde, der er den fjerde Hinde, er 

 sammensat af en stor Mængde concentriske Lag, adskilte ved elastiske, netformigt for- 

 l>inidne Traade, hvis Hovedretning er efter Længden. Hertil synes det Tilfælde al 

 gjiire Overgang, som ovenfor er Ijerörl al finde Sted i Venerne, hvor nemlig liere Lag 

 at den stribede Hinde afvexle med indvævede circnlære Tiaade. Tænker man sig disse 

 sidste overveiendc udviklede over Længdetraadene, og den homogene Deel af de stri- 

 bede Hinder forsvunden, da har man de samme Forhold som findes i de större Puls- 

 aarers contractile Kredshinde. Dersom et Længdelag i Kredshinden maa antages at 

 svare til en tidligere stribet Hinde og elastisk Længdehinde, der ved Aarernes Væxt 

 indenfra er trængt efterhaanden udad, da var det at vente, at det forSgede Omfang 

 maatte have sprængt den homogene Deel af Hinden og at Længdetraadene maatte være 

 blevne bundtviis adskilte fra hinanden. Til disse Forhold finder man netop tydelige 

 Spor i de omtalte Længdelag i Kredshinden, da man træffer ligesom sonderevne Styk- 

 ker, der have Lighed med Rester af den stribede Hindes homogene Deel, og ved 

 yderst tynde Tværsnit af Kredshinden seer man de overskaarne Ender af Længdelagenes 

 Traade, stillede bundtviis i uregelmæssige concentriske Rader. Den yderste Hinde eller 

 Bindevosvshinden maa rettest ansees som en udvendig fra tillraadt Omgivelse, der for- 

 trinsviis er bestemt til at forbinde Aarernc med de omgivende Væv og Organer, og at 

 afgive det Grundlag, hvori Aarernes Ernæringskar, Vasa vasorum, kunne udbrede sig 

 og herfra sende Grene ind i Kredshinden. 



Overskuer man det hele Forhold imellem de forskjellige Hinders Overgangsfor- 

 mer, og Udbredningen af Ernæringskarrene i de ydre Hinder, (Bindevævshinden , den 

 contractile Kredshinde og maaskee den elastiske Længdehinde), da synes det meget at 

 tale for, at Udviklingen og Vedligeholdelsen af Aarerne skeer deels indenfra og dels 

 udenfra, og at Dannelsesvædsken for hiin afgives af det Aarerne gjennemströmmende 

 Blod, for deime fra det Blod, der circulerer i Ernæringskarrene. Men Sphærerne af 

 disse to Dannelsesvirksomheder synes at gribe ind i hinanden, i det mindste det der 

 er opstaaet i den indres trænges over i den ydres Sphære. For Udviklingen indenfra 

 taler desuden Forholdet med Haarkarsystemet, hvilkel, blottet for Vasa vasorum, kun kan tæn- 

 kes at vedligeholdes af den Dannelsesvædske, der gjennemtrænger Haarkarreiies selv- 

 stændige hindeaglige Vægge, og som udskilles af det Blod, der strömmer i Haarkarrene. 



