XCVII 



Luftens Udseende, Alt for hver 4de Time, altsaa Kl. 12, 4, 8 etc., saavidt Omstæn- 

 dighederne tillade det. Naar disse Observationer indfores i en egen Journal, hvori 

 tillige angives Skibets Plads, saa ofle denne er bestemt, og Havets Dybde, forsaavidt 

 der loddes, saa vil denne Journal afgive et vigtigt Hjælpemiddel ved Bearheidelsen .if 

 de særskilte Iagttagelser. Dog vil del være tilslrækkeligt, naar disse Antegnelser forst 

 begynde, cflerat Corvellen er kommen ud i Atlanterhavet, og ophore, naar den ved 

 Hjemkomsten atter nærmer sig Canalen. 



Efter disse almindelige Bemærkninger gaae vi nu over til særskilt al omtale 

 de enkelte Spörgsmaal og skulle da begynde med dem, der angaae Jordklodens Physik 

 i Almindelighed , for derpaa i deres Orden at forelage de mineralogiske , botaniske og 

 zoologiske. 



Jordklodens Physik. 



1, Da det ved Iagttagelser er godtgjort, at over Landet Temperaturens daglige 

 Variation forandrer sig med Afstanden fra Overfladen ; vilde det være af Inter- 

 esse at erfare, hvorledes disse Forhold fremstille sig over de store Have. Det 

 var derfor önskeligt, om der samtidig med de regelmæssige Iagttagelser af Luftens 

 Temperatur og Fugtighedslilstand, af og til i flere paa hinanden folgende Dage, 

 kunde anstilles lignende i en större Höide f. Ex. i Maslen, naar Corvellen befinder 

 sig i det atlantiske eller stille Hav. 



2. I Atlanterhavet ved Nordostpassatens Nordgrændse og i det variable Belle mellem 

 begge Passater indtræffe, som bekjendl, hyppig de saakaldle Dravater eller Torna- 

 dos. Da der er al Grund til at antage en Forbindelse mellem dette Phænomen 

 og Passaten, vil det være interessant deels at erfare, hvorledes og hvor hyppig 

 det viser sig i det ælhiopiske og stille Hav, deels overhovedet at erholde nölaglige 

 Angivelser af de almosphæriske Phænomener, der ledsage del. Del, der i denne 

 Henseende vil være at lægge Mærke til, er Vindstodels Relni/ig og Varighed, 

 Thermomelrels og Sympiezomelrels Stand umiddelbart for og under Dravaten, om 

 denne har været ledsaget af Regn, Torden og Lynild, eller ikke. Da desuden 

 Passalbellernes Middelgrændser især i del stille Hav endnu ikke ere synderlig nole 

 bestemte, ville nölaglige Angivelser af Vindens Retning ved Overgangene til og 

 fra Passalbeltet, og af enhver usædvanlig Vindretning i samme, allid være af 

 Vigtighed. Det Samme gjæider om Alt, hvad der kan bidrage til i Passalhelterne, 

 at bestemme Vindretningen i de höiere Regioner, navnlig Skyernes Retning. 



XII. 13 



