Ifli 



skens överste Rand ; den af[[iver Grene saavcl til Ry^j- som Rug^sidon. 

 Ojjsaa Aarestammerne liPjjjfe sig lang^s samme översle Rand. 



I sin mifcroscopislte Bygninjj viser Finnebrusisen sig- at bestaae af 

 elastiske Fibre, der danne vide Masker i en iövrijjt struclurlös — navnlig^en 

 for Rruskkorn aldeles blottet — Materie. I Sepiens oß- Onjchoteuthens 

 Finnebrusk bave vi derimod fundet sand Rrusk med Rruskkorn, og- kun 

 i dens yderste Deel, hvor den bliver meget tynd og^ næslen bindeagtig, 

 viser Rruskvævet sig- blandet med elastiske Fibre. 



Indskallen, som vi allerede have anfört ikke at staae i nogen 

 organisk Forbindelse med sin omgivende Hinde, dannes af parallele 

 Lag af en glasklar, structurlös Masse, af Fasthed som sammen- 

 lobet Æggehvide. Lagene variere meget og uregelret i Tykkelse ; 

 Adskillelseslinierne ere snart skarpere, snart svagere^ de skarpere Linier 

 synes at betegne de af flere underordnede Lag bestaaende Hovedlag, 

 som paa Tværsnittet ere kjcndelige, deels under Lupen, deels endog for 

 blotte Öine. Et Hovedlag hesfaaer i de fleste Tilfælde af 5 underordnede, 

 hvoraf det ene er ligesaa stort, som de to andre tilsammen, ofte beslaaer 

 det dog ogsaa af flere, fra 4 til 10, der i saa Fald ikke synderlig afvige 

 i Tykkelse, og ofte vise Lagene sig udeelte, elier det er umuligt al skjelne 

 mellem over- og underordnede Lag. 



Til Exempel ville vi anlore Maalcne af Lagene, saaledes som de 

 folge paa hinanden i et Snit, faget i Midten af Skallen, dog nærmest 

 Sadelens Rygside. 



Hovedlag 0,4675 Linier, deelt i 10 omtrent lige tykke Lag 



