200 



holest til Siderne, dybest i Midten, men danner altid en dobbelt Udbujjt- 

 ning-, idet Höiden aftag'er fra bejjjje Siderne ojy igjen tiltager imod Midten ; 

 denne midterste buede Deel lig'g^er altid ombüiet imod Hindens Indreside, 

 og danner saaledes i dennes Rand en Poche, der ved den til Armenes 

 Spidse tilhæflede Muskel endnu Isan forögesl). 



Hindens sfcjæve Tilhæftning og dens forslsjellige Brede imellem 

 de forslsjellige Arme, er iövrigt iltke noget Sciadephoren eiendommeligt, 

 men er hos den kun tydeligere fremtrædende, end hos de andre Octopoder. 



Det indre Lag af Svömmehinden udmærker sig derved, at det 

 er meget videre og slappere, end det ydre; som Folge deraf kommer 

 det under hver Arm, forend det gaaer over i sammes Sidedele, til at 

 danne en buedannet Fold, der begynder ved den 8de til 40de Suger, 

 tiltager i Höide til den 46de li! 47de og aftager derpaa atter, for at tabe 

 sig lidt foran Spidsen. Foldens störste Höide udgjör tretten til Qorten 

 Linier^ den synes ofte större, end den virkelig er, efterdi de lo Lag 

 saa löst ere forbundne, at de med stor L,ethed glide over hinanden. 



Beskaffenheden af denne, Sciadephoren eiendommelige. Fold 

 medforer, at Hinden ikke stramt kan udspændes imellem to og to Arme, 

 men at der altid bliver en Poche paa hver Side tilbage; del er neppe 

 muligt andet, end at Hindens Brug som Svömmercdskeb herved betyde- 

 ligt maae indskrænkes, om end dens Mnskellag vare ligesaa udviklede, 

 som hos Octopoderne, kvilket dog saa langt fra er Tilfældet, at de kun 

 i enkelte Fibre kunne eftervises. Snarest maa man maaskee antage, at 

 denne Dannelse staaer i Forbindelse med Særegenheder i Dyrets Leve- 

 maade, og navnligen med den Maade, hvorpaa det bemægtiger sig sit 

 Bytte; vistnok spille herved ogsaa Trevlerne en Rolle, men det vilde 

 være forgjæves at haabe, herom at kunne danne sig nogen egentlig 



') vide Professor Eschrichts Tcgniiijj Iop. cilat, l'l Xi.VI. 



