273 



vinjjer og^ Siebenets Siilcdele (Tab. XIV, 1 ni). Disse Vingepar slige meer 

 eller mindre i Veiret, og- deres ydre Rande sammenbindes ved en peri- 

 pherisls Brusfcstrimmel (nitli). Herved faaer bele Craniedelen af dette 

 Brusklegcme Form af en Skaal. Det forreste Vingepar (Siebenel) er 

 gjcnnemboret for Liigtenerverne, det næste for Seenerverne. Mellem 

 det andet og tredie (Kilebeensvingerne) gaae alle Oiets övrige Nerver og 

 desuden den anden Green af Ansigtets Fölelsesnerve ud af Craniet. 

 31ellem det bageste og næstbageste Vingepar er det brusfcede Fjeldbeen 

 indsliudt. Foran det bar det Ste Nervepars 5die Green sin Gjennem- 

 gang, ind i det og igjennem det gaaer Hörenerven og Ansigtets 

 Bevægelsesnerve, bagenfor det bave de bageste Hjernenerver deres 

 Udtrædelsesaabning. 



Ogsaa fra Bruslslegemets forreste Halvdeel, som vi have baldt 

 „Ansigtets Axebrusk" udgaae bagtil bruskede Vingepar, men de krumme 

 sig nedad og danne IVæsebulcns \ægge. 



Fra det bruskede Fjeldbeen — om dette ellers tor regnes til 

 selve Grundbrusken, skjöndt det ikke er efterviist at staae i umiddelbart 

 Sammenhæng dermed — stige to Par lange Bruskstrænge (XI, 2 x, y) 

 ribbeensagtigt nedad for at forene sig eller dog næsten at stöde sammen 

 i Midtlinien. Det er Grundlaget til Tungébenet og til Underkjæbcn. 



2. Dot bele Brusklegeme bar, naar man fortrinsviis seer hen til 

 dets Midtd^'el, eller hele den bruskede Axe, i en vis Tid af Fosterlivet 

 en temmelig lige, vandret Stilling; men fra Betragtningen af sp.nedere 

 Fostre vide vi (see den foregaaende Afliandling over de ydre Foster- 

 former, Vidsk. Selsk. Skr. Ilte Bind Pg. 237), at Ansigtsdelen eller 

 Ansigtets Axebrusk oprindeligen har været böiet lieelt ind under Cranie- 



f^id. Selsk, urilinvid. oq mathem. .Ifli. XII Deel. J*l ni 



