274 



delens Bugside, og kiin lidt efter lidt hævet sig^ i lige Linie med den. 

 Oßsaa selve Craniedelen synes oprindelig-en at have havt en lig-nende 

 ßöinin|]^ mod Biig-siden. Men senere i Foslerhvet böier Craniedelen sijj 

 derimod med sin forreste saavelsom med sin bag^este Deel i modsat 

 Retning, saa at baade Siebenets Sieplade ojy en Deel af rVakkebenets 

 Grundstj^kke omsider kunne anlagde endog- en lodret Stilling. Disse 

 Sætninger staae i fuldkommen Overeensstemmelse med de tidligere (i 

 nysnævnte Afliandling Pg. 239) udtalte angaaende Fosterkrumningerne. 



3. Hovedets Grundbrusk sfaaer i et meget forskjelligt Forhold 

 til Hovedets enkelte Been, a) Tildeels dannes Benene i den efter samme 

 Begier som i Legemets Brusk i Æmindelighed. Dette er navnligen Til- 

 fældet langs Axen af dens Craniedeel, idet særegne Forbeningssfeder 

 her vise sig for Nakkebenels Grundstykke, det bageste, det forreste 

 Kilebeenslegeme og for Siebeenspladenj fremdeles i flere af Sidedelene, 

 navnlig i iVakkebenets Ledestykker, i de forreste og bageste Kilcbeens- 

 vingcr og i Siebenets Sidedele, ligesom ogsaa i Fjeld benene, b) Til- 

 deels derimod viser Grundbrusken sig, især i sine Sideforlængelser og 

 i sin forreste Deel, som et forgængeligt Legeme, der lidt efter lidt 

 aldeles forsvinder, medens ganske nye Been dannes uden om det. Delte 

 gjelder navnlig for hele den peripheriske Bruskstrimmel om den skaal- 

 formige Hjerneskalsbrusk, til hvilken, for en liden Deel ogsaa udenom 

 hvilken, dannes Nakkebenets Skældeel, de egentlige Tindingebeen, Side- 

 benene og Pandebenene. Det synes fremdeles at gjelde for alle Ansig- 

 teJs Been. Der opstaaer imidlertid det Sporgsmaal, om dog ikke maaskee 

 Forholdet mellem Grundbrusken og de til den sig sluttende blivende 

 Been er inderligere og betydningsfuldere, end det ved forste Öiekast 

 skulde synes. 



