336 



ordneJe saaletles, at 2 sJaae paa hver Side af Blæsehullerne, 5 i en enkelt 

 Række lan^s 3Iidllinien og- 8 eller 9 temmelig' uregelmæssigst i to Rader 

 langs Mnndaabningen. Paa Underkjæben sidde 13 — 19 lignende Knuder 

 paa liver Side langs Mnndaabningen. I hver af disse Knuder findes eet 

 eller lo lange stive Baar. Foruden disse slörre Haarknuder findes endnu heelt 

 foran paa Snudespidsen 30 ulige mindre Haarknopper uden kjendelig 

 Orden, meget tæt til hverandre, og i hver Knop findes et enkelt kortere 

 og noget blödere Haar. (See 3die Tavle Fig. 1 og 4de Tavle Fig. d.) 

 (Sammenl. Ilte Bind Pag. 262-203 og Pag. 269.) 



(Halefinnens bageste afgnavede Rand og dens to Hjerners krog- 

 formige Böining (Ilte Bind Pag. 264) har jeg senere ogsaa fundet paa 

 de to sförste Vaagehvalfoslre, og disse Former kunne saaledes ikke op- 

 föres blandt Arlsmærkerne ) 



16) Brystfinnerne ere saa lange, at de omtrent have i af hele 

 Legemets Længde eller derover. Deres forreste (nederste) hvælvede 

 Rand er bölgefornief , afpasset efter Omridset af den indenfor liggende 

 Beenbygning (see 3die Tavle 1ste og 4de Figur); deres bageste, svagt 

 udkulede Rand er kun ad Spidsen til indskaaret i en lignende, men finere 

 Bölgeform. 



17) Rygfinnen sidder paa Höide ^ormi Gattet. Deus Spidse staaer 

 ikke krogformigt frem, men har bagtil en omtrent lodret Rand. Hos större 

 Individer viser den sig lav, tyk og bred, mere lig en Fedlknold end en 

 egentlig Finne. (Sammenl. Ilte Bind Pag. 272.) 



Dette sidstnævnte Mærke, som sikkerligen er et af de vigtigste, 

 skyldes Capt. fiolboll. Allerede for flere Aar siden har ban paa det 

 Bestemteste jttret for mig, at det vigtigste Skjelnemærke for Keporkaken 

 i dennes levende Live var Rygfinnens Form og dens Plads længere fortil 

 paa Kroppen. Han beskriver den som ,,en bred Fedtknold med en 

 Fremstaaenhed paa den forreste Rand." Jeg har omsider faaet to saadanne 

 Rygfinner nedscndte, hvoraf den ene torret, men den anden opbevaret 



