XXII 
Orsted, at han allerede tidligere havde erklæret en saadan Foranstaltning at vere paa- 
tænkt. Justitsraad Molbechs Tilbud, at levere Registret, modtoges med Taknemmelighed, 
Justitsraad Molbechs Forslag om, at den Understöttelse af 100 Rbd, aarlig, 
som Selskabet i 1838 bevilgede ham til et dansk Glossarium, men som hidtil ikke er 
brugt, maatte begynde at löbe fra dette Aars Begyndelse, bley af Selskabet bifaldt. 
Mödet den 10% Februar. 
Conferentsraad Orsted meddeelte en Fortsettelse af sine Betragtninger over Lyset, med 
Hensyn paa det Skjünnes Naturlere. Gjenstanden for denne Fortsættelse var de For- 
hold, hvorunder der frembringes bestemte Figurer ifülge Lysets egne Naturlove. Her- 
hen hörer Regnbuen. Det kunde ikke være Hensigten, ved denne Leilighed at gjentage 
Regnbuens velbekjendte Theorie; det var nok at beraabe sig paa denne, som paa en 
afgjort Sag. Regnbuens Figur er en nüdvendig Fülge af mathematiske Naturlove. Ved 
den samme Naturhandling, hvorved denne Bue dannes, adskilles ogsaa de i det hvide 
Lys indeholdte Farvestraaler, og en Farveharmonie udvikles, idet Lysets hele Farve- 
indhold staaer for os baade i sin Adskilthed, som Fordelingen i Rummet medförer, og 
i sin Heelhed; efterdi den sandselig opfattes ikke mindre som Eenhed end som Mang- 
foldighed. Men hermed er hele Anskuelsens Indhold endnu ikke udtémt. Modsætningen 
mellem den mörke Regnveg og det klare Lys opvækker tillige den eiendommelige Lys- 
glæde. Regnbuen indeslutter en heel Tankeverden, hvori Lyset under sin Kamp mod 
Môrket udfolder sin Skjünhed med en sand Seierspragt. Det forstaaer sig, at alt dette 
kun finder sin fulde Anvendelse, forsaavidt som ikke andre Forhold, f. Ex. en mellem- 
kommende uklar Luft, svækker Indtrykkets Reenhed. 
Ved Indvirkning af polariseret Lys paa Krystaller eller Legemer, hvori der 
ved fremmed Indvirkning hersker en eiendommelig Fordeling af den indvortes Spæn- 
ding, frembringes Figurer, som deels ved deres eget Tankepreg have noget tilfredsstillende, 
deels udmærke sig ved en Farvefordeling, ofte en Farvepragt, som tillige altid udgjöre 
en Farveharmonie. Men ogsaa denne Forbindelse af Former og Farver er ikke tilfældig, 
