XXXIV 
—— 
Udsigten til atet andet dansk kritisk og videnskabeligt Tidsskrift af lignende Natur kunde 
allöse det indgaaede, er meget mörk og ugunstig. Idet jeg allene fremhæver denne 
Omstændighed som faclisk, troer jeg det aldeles ufornödent at udvikle eller bevise for 
et Samfund af Danmarks fürste Lærde og Videnskabsmænd, hvor dybt og füleligt, hvor 
skadeligt i nærmere og fiernere Virkninger, Savnet af et frit, af Parti-Anskuelser uhildet, 
af den indre videnskabelige Vægt og Auctoritet baaret og stôttet Organ for den literaire 
og scientifiske Kritik vil blive for den danske Literatur, i alle dens Grene og Retninger. 
Uden en saadan uafhengig, selvstendig, videnskabeligt gyldig Kritik bliver Literaturen, 
i Stedet for det stedse mere forædlede Frugtiræ , til et vildtvoxende, udarlende, af 
Vangrene borttæret, i Marv og Kierneved indsvindende Tre, hvis forvanskede og for- 
ringede Natur snart vil kjendes paa dets Frugter. 
Jeg vil gjöre opmærksom paa tvende Omstændigheder. Det er ikke blot i 
Frankrige, at man for lange siden har indseet dette, og at man derfor, ved i en lang 
Række af henved 200 Aar, (fra 1665) fra Regjeringens Side, efter Colberts Plan, at 
understötte Udgivelsen af ,,Journal des Scavans”, har stiftet, og under de störste hi- 
storiske Omveltninger, med faa Aars Afbrydelse, indtil vore Dage bevaret det eneste, 
egentlig universelt videnskabelige kritiske Tidsskrift, som Frankrige besidder, Man har 
i Osterrige paa lignende Maade fremmet og vedligeholdt de bekiendte Wienske „Jahr- 
bücher der Literatur”; man har i Preussen paa forskiellige Maader understöttet de Ber- 
linske ,,Jahrbiicher für wissenschaftliche Kritik” — en kritisk Journal af strengere 
videnskabelig Tendents og af större og mere udbredt Indflydelse, Ogsaa i Baiern har 
det Münchenske Videnskabers - Academie (skiöndt Omstændighederne herved ere mig 
mindre bekiendte) understôttet og deeltaget i Udgivelsen af en Literaturtidende; og 
dog er det klart nok, at slige Understéttelser ere ulige mindre motiverede i Tydsk- 
land — hvor et ikke lidet Antal kritiske Tidsskrifter, ældre og nyere, kunne bestaae 
uden nogen Fremhjælp af den Art — end hos Os, hvor det literaire og videnskabelige 
Publicum er saa indskrænket, og Omstændighederne for en egentlig, höiere og viden- 
skabelig National-Literaturs Pleie og Trivelse i vore Dage ere saalidet gunstige. 
Den anden Omstendighed, paa hvilken jeg vil tillade mig at henlede Sel- 
skabets Opmerksomhed, er af en os nærmere liggende historisk Natur. Lige fra dets 
Stiftelse har Selskabet i forskiellige Retninger og paa forskjellige Maader, betingede ved 
Tidsomstændighederne og ved det Punkt, hvorpaa enhver Periode har staaet i viden- 
skabelig Cultur, med Iver og Held arbeidet for denne Culturs Udvikling, ved deels af 
egne Midler, deels ved at hentye til de danske Kongers Liberalitet, hvilke i et Aar- 
