LVI 
at den Ueftertænksomme kunde forvexle den med den derfra himmelvidt forskjellige ad- 
spredende Tilbagekastning, som bevirkes ved de udhyelvede Speile. 
Det Lys, som kommer til vort Oie ved speilende Tilbagekastning, giver os 
ingen Forestilling om de tilbagekastende Dele, men kun om Lysets Nerverelse, og, 
naar Fladens Dele have en dertil passende indbyrdes Beliggenhed, om det lysudsen- 
dende Punkt. Ved den oplösende Tilbagekastning faae vi derimod Kundskab om de 
tilbagekastende Dele selv. Det synes ogsaa at vere ved denne Tilbagekastning at en 
Deel af de modtagne Lysstraaler forsvinde for Omgivelsen, indsuges som man kalder 
det. Ofte indsuges Mere af een Straaleart, det vil sige Lysbölger af en vis Sving- 
ningshastighed, end af de üvrige, hvorved altsaa de tilbagekastede Straaler faae en vis 
fremtredende Farvevirkning. 
Dersom der gaves en Overflade, som blot udövede den speilende Tilbagekast- 
ning, vilde den ikke sees, Ordet taget i den egentlige Forstand, endskjöndt man vel 
vilde mærke dens Nærværelse ved dens speilende Virkning. For den egentlige Seen 
vilde det vere, som om den var sort. Men ved enhver noksaa fuldkomment speilende 
Flade, lider Lyset endeel oplüsende Tilbagekastning, hvorved bevirkes, at den ogsaa 
bliver Gjenstand for den egentlige Seen. Paa den anden Side gives der ingen Over- 
flade ved hvilken de modtagne Lysstraaler udelukkende lide den oplösende Tilbagekast- 
ning. Men vi give Overfladerne Navn af glindsende eller glandslöse, alt eflersom den 
ene eller den anden af de to Tilbagekastningsarter frembringer det mærkeligste Ind- 
tryk paa os. 
Det fortjener i höi Grad vor Opmærksomhed, at de samme Forandringer, som 
forstærke Glandsen, svække den oplåsende Tilbagekastning og omvendt. Man seer dette 
ved Poleringen af en mat Flade eller Matslibningen af en blank. 1 det förste Tilfælde 
aftager Synligheden af de enkelte Dele, alt som Blankheden naaer en större Fuldkom- 
menhed, og ved nogle Flader, f. Ex. Staal forsvinder den eiendommelige Farve i den 
Grad, at man bliver tilböielig til at kalde Fladen sort. A andet Tilfælde, Matslibningen, 
faaer Stoffets Eiendommelighed atter den tabte Deel af sin Indflydelse tilbage. Man 
bliver endnu mere fortrolig med disse Forhold ved et Overblik over fölgende gamie 
og nye Erfaringer. Jern i Pulvertilstand, saaledes som man faaer det ved Jerniltets 
Behandling med Brindluft, er sort; men trykker man det sammen, giver det Jernets 
bekjendte Glands og Farve. Det samme lader sig i det Væsentlige anvende paa alle 
de Metaller, som kunne fremstilles i en pulveragtig Tilstand. Mange af dem ere i 
deres fiintfordeelle Tilstand sorte eller graa, som Platin, Sölv, Bly, Arsenik, andre 
XI. 8 
