EXXXS 
taling i Penge, sees fremdeles af Haraldsslätta (Fornmannas. 6, 243), samt af de 
svenske Love og Diplomer, hvor derved betegnes endog en Huskarls (Tjenestekarls) 
Lån. Forskjellen imellem det og veitsla vil endelig blive indlysende for enhver, der 
vil gjennemlæse de Steder i Kongespeilet, som handle om Kongens Huuskarle og Hird- 
mend (B. 249—272). I Betydning af Sold forekommer det uden Tvivl ogsaa i J.L. 
3, 7, hvor der tales om Kongens Mend og Biskops Mend, som skulle take thérre 
male. Endelig oplyses dette Ord ved det sv. spanna mali, Afgift i Korn, forskjelligt 
fra skipvist og @ttargield (Uplands og Vestmanna I. 
For at overtyde sig om, at Saxo ikke efter Knud den Stores Tid bruger 
Ordet stipendium i Betydning af benefieium, vil det vere tjenligt, at tydeliggjöre sig de 
Betydninger, hvori begge disse Ord hos ham forekomme. Deraf kan nærværende Ud- 
drag kun meddele det Vigtigste: Fleertallet stipendia bruges om en Samling af Krigere, 
en Besetning, t. Ex. hos Saxo, ed. Müller S. 680. 683. Paa det sidste Sted betegner 
det den Besætning, Svend Grade lagde i Viborg, ikke (som Hvitf. 1, 404 og Suhm 
6, 86 mene) denne Byes Privilegier (jfr. Stedet om Roskilde, Saxo, S. 677. Langeb. 
Script. 1, 372). Saxo bruger fremdeles stipendium om Gaver til geistlige Stiftelser 
og de Geistliges Lin, f. Ex. S. 538. 580. Det sidste Sted er iser afgjürende, naar 
man efterseer, hvori den kongelige Gave bestod. Paa samme Maade bruges Ordet af 
Hamsfort (Langeb. Script.4, 307). Saxo bruger endelig Ordet stipendium om Krigeres 
Sold. Saaledes tydelig ved Fortællingen om Harald Haardraades Bortreise fra Kon- 
stantinopel, og om Veringernes Sold, S 554. 978. Ligesaa om Knud den Store, 
S. 512; om Knud den Hellige, S. 582; om Sorteplog, S. 663. Saaledes ogsaa paa 
det mærkelige Sted om Erik Lam, der gav sine Harmend Domæner istedenfor Sold 
(vetera regum latifundia dono contulit stipendii loco), S. 671. Suhm (5, 604) har i 
sin Oplysning om dette Sted indviklet sig i Modsigelse. Flere Steder, hvor Ordet 
forekommer, ere S. 678. 685. 688. 689. 713. 805. 896. 945. Hvo der med Op- 
mærksomhed vil gjennemlæse disse, vil overtyde sig om, at stipendium hos Saxo paa 
Knud den Stores Tid og derefter har den Betydning, vi her have angivet, Naar man 
paa samme Maade vil eftersee de Steder, hvor Ordet beneficium forekommer i en 
Sammenhæng, som her kan komme i Betragtning, f. Ex. S. 624. 623. 626. 679 (jfr. 
feodum i Langeb. Script. 4, 62). 693. 780. 949. 952. 965. 987, saa vil man lige- 
ledes overtyde sig om, at Saxo dermed betegner et Leen, men, hvad Danmark angaaer, 
kun saadanne, som overdroges de kongelige Prindser. En særskilt Betragining og nöie 
Overveielse fortjene de Steder hos Saxo: S. 694 (jf. Knytl. Kap. 109), hvor stipen- 
