CV 
Brogaarden i Aaker vare Striberne S. 28° V. og tætved Kæmpegaarden havde de brede 
og dybe Furer og Striber en Retning af S. 3° V. og N. 3° 0. 
En anden Række af Iagttagelser blev anstillet paa de faste Granitklipper i 
Nerheden af St. Olskirke og imellem denne Kirke og Allinge. Stribernes Retning 
svæver her imellem S. 480 V., N. 48° 0. og S. 780 V., N. 780 0., saaledes at de 
nærme sig til en reen öst- og vestlig Retning. Den 3die Række af Iagttagelser blev 
anstillet paa Hammerens Granitbakke og umiddelbart Syd for Hammersöen. Iagttagel- 
serne give her noget afvigende Resultater, hvis Forskjællighed synes at blive bestemt 
deels ved Höiden over Havet, deels ved Dalenes Retning. Det höieste Punkt havde en 
Strygningslinie hos Striberne af V. 79 S, og O, 7° N. Dette var tillige den meest 
vestlige Retning; alle de üvrige Retninger ligge imellem denne og S. 38° V. og N, 
38° Ô., og de fleste og tydeligste Striber ere parallele med Hammersöen og altsaa 
parallele med den Dal, der adskiller Hammeren fra det üvrige Bornholm. Hammerens 
Granitklipper ere stærkere afslebne og tydeligere stribede end nogensombelst Granit- 
klippe, Forfatteren ellers har seet. Og ligesom ved Faxöe er Slibningsmaterialet endnu 
paa Stedet. Det er nemlig Sand, hvoraf hele Hammerens Klippe endnu er bedekket, 
og som sandsynligviis ved den Ström af Havet, der gaaer imellem Bornholm og Skaane, 
er bleven opkastet paa denne fremspringende Pynt, Den anden Aarsag, hvorfor Stri- 
berne ere saa tydelige paa Hammeren, ligger i Granitens egen Beskaffenhed. Man seer 
nemlig tydeligt, at Graniten ikkun, hvor den er fiintkornet, modtager Striber. Dette 
bliver navnligen indlysende ved Betragtningen af en grovkornet Granit, som har et 
Bælte af fiintkornet Granit, der atter er gjennemskaaret af en gangartig Masse af grov- 
kornet Granit. Den fiinkornede Granit er overmaade smukt og parallel stribet, medens 
den grovkornede kun har nogle enkelte, höist utydelige Striber og forresten paa Over- 
fladen har en stor Mengde Huller, som hidröre fra bortslebet Glimmer. Dernæst vise 
overhovedet ikkun de flade og afrundede Klipper Striberne, medens disse overalt mangle 
hvor Granilgneusens Slenter ere stærkt heldende eller lodrette. Dette er sandsynligviis 
Aarsagen, hvorfor Klipperne ved Stranden paa Bornholm næsten aldrig vise Striber. 
Dog har Forf. iagttaget paa en flad Klippe imellem Allinge og Teign dybe Furer, hvis 
Strygning var Ö. 17° N. og V. 479 S. d. v. s. lodret paa Kysten. Ved Betragtnin- 
gen af Bülgeslaget viste sig, at disse Furer udslebes ved Vand og Sand, uden at Stene 
udfordres dertil, Ikke langt fra dette Sted fandtes utydelige Striber i samme Retning. 
Ved Hammershald, et fremspringende Forbjerg, fandtes i Vandskorpen Striber med 2 
Strygningsretninger, der laae mellem Ö. 26° S. og V. 269 N. og Ö. 42° S, og V. 
XI. eee lt 
