å CXIX 
For Aaret 1844. 
Mødet den 5te Januar. 
Professor Eschricht holdt et Foredrag over Hvalfostrenes ydre Former. Han viste, at 
man i Almindelighed allerede paa Fostrene kan finde Charactererne for hver Art især, 
og at man altsaa meget beqvemt kan benytte dem i Museerne fremfor de colossale 
voxne Dyr. Saaledes viser sig allerede meget tidlig Rygfinnens Stilling hos Finhvalertie, 
Brystfinnernes Form, hele Kroppens större Plumphed eller Smegtighed, Haarenes Antal 
og Stilling omkring Munden og Neseborene, ved hvilke Tegn samlede hver Art vil 
kunne bestemmes. Naar Exemplarerne ere ganske friske kan man selv kjende Farven 
i en meget tidlig Alder. Rérhvalernes Bugfurer vise sig noget senere, ligesom ogsaa 
Ryg- og Halefinne först længere hen i Fosterlivet anlage den blivende Form. Meget 
forskjellig holder sig i hele Fosterlivet Hovedets Form og Störrelsesforhold, saa at det 
er allermisligst derfra at hente Artscharactererne. 
Ved at sammenligne en Rekke Fostre af forskjellig Alder have de Regler 
viist sig, hvorefter de ydre Deles Form lidt efter lidt uddannes. De to. vandrette Hale- 
Nlöie saaes allerede hos Delphinfostre af kun omtrent 4 Tommes Længde heelt ude paa 
hver Side af Halespidsen, fra först af som neppe mærkelige Hudfolder, der lidt efter 
Jidt antage Lancetform og senere krumme sig i forskjellig Grad hos de forskjellige 
Arter. Rygfinnen uddanner sig paa samme Maade og omtrent samtidig med Halefldiene. 
Udviklingshistorien, mener Prof. E. derfor, taler imod at ansee Halefléiene for analoge 
Dele med Buglemmerne, 
