in 
kaldte Comiteesedler, som efter en tidligere Beslutning blev satte i Omlöb allerede 3 
Uger efter at vor Mösting havde tiltraadt sit nye Embede, Disse skulde ifölge den 
derom under Sde Januar 1844 udgangne Placat alene modtages i de kongelige Kasser 
ved de paa Contracter grundede Betalinger, videre kunde man ikke gaae, uden at gjüre 
Brud paa de i Rigsbankens Fundation givne Tilsagn, Imidlertid blev der af de Mang- 
foldige, der havde taget disse Sedler i Belaling, gjort Forsög til at benytte dem i 
Skattebetalingen, og det fremkaldte mange bittre Bemerkninger, at Finantserne ikke vilde 
tage deres egne Sedler i Skatter. Velhavende Folk lode vere at betale, for under 
Executionen at frembyde Comiteesedler i Betaling. Men intet af alt dette büiede 
Mösting, der netop i den af saa mange Aarsager besværlige Begyndelse af sit Mini- 
sterium maatte düie megen Ulilfredshed formedelst sin Ubdielighed i denne Hen- 
seende, som de Fleste saae fra et falsk Synspunkt. Denne Fasthed i at holde over 
Bankens Fundation bidrog ikke lidet til at hæve de saa dybt sunkne Bankosedler og 
under den nu tilbagevendende Fred, uagtet dens uheldige Vilkaar og de vanskelige 
Forhold, at gjenerhverve nogen Tillid til Finantserne. Til den paafölgende Termin 
bleve alle Renter af Statspapirerne rigtigt erlagte, ligesom der heller ikke siden nogen- 
sinde var Spörgsmaal om at jo Renter saavelsom Gager og alt andet, som Finantserne 
havde at udrede, ndiagtigt bleve betalte og det til den bestemte Tid. Af Omhu for 
" Crediten gjorde Finantserne under Möstings Bestyrelse Alt for al grundfæste Banken, der 
nogle Aar efter hans Tiltrædelse til Ministeriet fik Navn af Nationalbank. Der blev 
givet Slip paa Finantsernes i Forordningen af Ste Jan. 1813 grundede Ret til det mu- 
lige Overskud. Finantserne paatoge sig at erstatte Banken Alt hvad Seddelindlösningen 
kostede, og da desuagtet Coursen i 14819—1820 tog en höist uheldig Vending, op- 
offrede Finantserne flere Millioner ved at paatage sig det Tab, som var forbundet med 
et stort Banklaan, der blev aabnet 1320, ved hvis Hjælp der först kom nogen Fasthed 
i Landets Pengevesen. 
De mange heftige Opfordringer, som 1818 og 1819 skete af betrængte Eien- 
domsbesiddere om en ny Reduktion eller en Forlengelse af det ved Forordningen af 
5te Januar 1813 tilstaaede Moratorium til Lettelse for de Mange, der under den slette 
Seddelpriis havde paadraget sig Gjæld, som siden var meget trykkende, fandt heller 
ingen Indgang hos Mösting, derimod sögte han ved Laan fra Statskassen at afhjelpe 
en Deel af disse Forlegenheder; men Vanskeligheden i at anvende dette Middel paa 
de rette Steder, de skadelige Fölger som Pengevæsenets Forbedring medförte for Laan- 
tagerne, og den Omstendighed at Staten selv paa samme Tid maatte gjöre Laan paa 
