CXLVI 
sonske Organ” sikkrede Opdagerens Navn allerede en verdig Plads i Videnskabernes 
Historie. (Organet er vidtlôftigere beskrevet i Veterinairselskabets Skrifter 2den Deel 1813). 
Allerede 4809 fratraadte Jacobson sin Post som Lector i Chemie ved det chi- 
rurgiske Akademie. 4S8if fik han Titel af Regimentschirurg og tiltraadte med offentlig 
Understöttelse en Reise til Tydskland og Frankrig. 1 Paris fandt han i den store 
Cuviers Huus en Modtagelse, der maaskee ikke lidet har bidraget til at opflamme den 
Forkjærlighed, som han gjennem hele sit Liv bibeholdt for Undersügelser i Dyrenes 
indre Bygning, og som han — hvad kun vil lykkes meget Faa — vidste at forene 
med en usvækket Iver for den practiske Lægevidenskab. 
Under sit Ophold i Paris meddeelte han flere Iagttagelser fra den sammenlig- 
nende Anatomie: 1) over den hos mange Fugle meget store Næsekjertel, der som oftest 
har sit Leie over Oinene, og som Jacobson kaldte glandula nasalis lateralis Stenonis, 
Han angav at have fundet en analog Kjertel hos Mennesket og Pattedyrene i Alminde- 
lighed, men liggende i selve Næsehulen. (Nouveau bulletin des sciences de la societé 
philomatique 4813 April). 2) Over de allerede tidligere bekjendte lange, snoede rör- 
formige Gange i Rokkernes og Haiernes Overkjæbe, fyldte med en tykflydende klar 
Vædske. Han sögle at tyde dem som et særeget Sandseorgan (Nouv. bull. des sciences 
de la soc philom. 4813 Septbr.). 3) Over et sereget Forlöb af Veneblodet fra Bug- 
lemmerne, Halen og Underlivsvæggene hos Krybdyrene (Nouv. bull. des sciences de la 
société philom. 1843 April). Dette var den förste Beretning om en af hans vig- 
tigste Opdagelser, der i sin Heelhed dog först falder i en noget senere Periode af : 
hans Liv. Fremdeles forelæste han (22 Juli 1813 i la Societé de la faculté de Med. 
de Paris) 4) den förste Meddelelse af en af ham opdaget Nerveanastomose i Oret, hvis 
Offentliggjörelse ligeledes falder i en noget senere Periode. 
Ikke mindre end den sammenlignende Anatomie havde den practikke Medicin 
og navnlig Chrurgien, i Paris beskjæftiget Jacobsons rastlöse Flid. Den Iver, hvormed 
han benyttede de derverende Hospitaler og andre legevidenskabelige Indretninger, har 
Selskabets hæderlige Secretair været Vidne til, da han paa samme Tid opholdt sig i 
Paris. (Tale ved Prof. Jacobsons Liigferd den 3die September 1843 af H. C. Örsted). 
Da han var ifærd med at tiltræde sin Hjemreise, modtog han (4813) Ordre fra den 
danske Regjering at gaae til den franske Armee, ,,for at indhente Oplysninger om det 
militaire Medicinalvæsen.”” Forsynet med en Anbefaling fra Hertugen af Bassano ankom 
han til Gotha, hvor Larrey og især Desgenettes tog sig af ham. Han-marscherede med 
Colonnen til Leipzig og gjorde her Tjeneste i et Lazareth udenfor Byen, men angrebes 
