CL 
dagelse blev pesten upaaagtet af hans Samtidige, udentvivl fordi den ikke, saaledes 
som hans övrige Opdagelser, var indrykket i fremmede Journaler, men kun var an- 
meldt i Oversigten af det danske Vidsk. Selsk, Forhandlinger, E, H, Weber bekjendt- 
gjorde Forholdet hos Krybdyrene meget senere uden at kjende Jacobsons Opdagelse 
deraf. Den saare mærkværdige Opdagelse, som Johannes Müller i Berlin senere gjorde 
hos Fröerne, af egne Lymphehjerter, maa man, efter Jacobsons mundtlige Yttringer 
antage, at han ogsaa tidligere har gjort, men man maa tillige tilstaae, at dette ingen- 
lunde fremgaaer af hin korte Meddelelse, saa at i hvert Tilfælde Æren herfor tilkommer 
-Johannes Müller. 3) Viste han at hos Fröerne meget hyppigen forekommer sand Her- 
mapbroditisme, der ellers er saa höist sjelden hos Hvirveldyrene. 
I samme og i det fölgende Aar (1826) meddeelte han Undersögelser af Cy- 
claden, en lille Musling i vore Ferskvande, samt Iagttagelser over Dammuslingens Ind- 
voldsorme. Med adskillige Tillæg udgaves disse Iagttagelser 1828, under Navn af 
Bidrag til Blöddyrenes Anatomie og Physiologie, i dette Selskabs Skrifter 3die Deel 
Pag. 258—298. ‘Den Anskuelse, han i disse forskjellige Beretninger fremsatte,, at de 
smaa Bivalver, der ofte findes paa Muslingens ydre Gjellepar, ikke ere dens Yngel men 
Snyltedyr, har imidlertid siden ikke bekræftet sig. 
4827 viste han, at Vener, ved at gjennemskeres eller beskadiges, undergaae 
den samme Helingsfremgang, som for Arterierne ifölge Andres Iagttagelser allerede var 
bekjendt. (Overs. over Vidsk, Selsk. Forhandl. 1827—28). 
4829 gjorde han 4) nogle interessante Meddelelser over Hinderne af Patte- 
dyrfostrets Æg og 2) over Urnyrerne, de saakaldte Wolffske Legemer, eller — som 
han efter nøgle foregaaende Forfattere benævnede dem — de Okenske Legemer. I en 
tydsk Oversættelse udgaves disse sidstnævnte Undersögelser 1830. 
Imidlertid havde Jacobson udtænkt et nyt Middel til at hæve een af de smer- 
teligste Sygdomme, Mennesket kan vere underkastet, nemlig Blæresteen. 1 Frankrig 
havde Amyssat og Leroy d’Etioles udtænkt at tilintetgjöre Stenen ved at anvende et 
Boer i en lige Sonde, der fandtes temmelig let at kunne indbringes i Blæren gjennem 
de naturlige Veie. Denne Maade at tilintetgjöre Blærestenen ved at at bore den, 
bragtes især i heldig Udförelse ved Civiale, og den benævnedes Litothritien. Det af 
Jacobson udtænkte Middel gik ud paa at lilintetgjöre Steneg ved at knuse den. Han 
anvendte en sædvanlig Blæresonde i Form af et saakaldet Catheter, men indrettet saa- 
ledes, at den lod sig ligesom spalte i 2 Grene og atter kraftigen skrue sammen, 
Efterat den gjennem de naturlige Veie var indfort i Blæren, kunde Stenen ved dens 
