CEXXVIN 
d?0 da? 
U=SXdm-+qM jo +p Te’ 
M à d?g d6* 
V=SYam—pM ja +4M 8 
dd dg? 
Uu=SzXdM+ de Syzdm— FT; Sızdm, 
d?9 dg? 
Yo=SzYdm— 772 Sxzdm+ qe Syzdm, 
d20 
ae Sr*dm=S(xY—y X)dm. 
Er Bevægelsen frembragt ved jevnt virkende Kræfter, saa bestemme disse Lig- 
ninger saavel. denne, som Trykket paa Axen under Bevægelsen. 
Er Legemet derimod sat i Bevægelse ved et Stöd, hvis Retning vi antage at 
ligge i Planet zy, og som er anbragt paa Punktet (x, y), saa kan man forestille sig 
dette som en Bevægekraft, der ved at virke i en meget kort Tid 7, i hvilken Legemet 
ikke kjendelig bevæger sig, frembringer en Vinkelhastighed w. For altsaa at finde 
denne, samt bestemme Stådet paa Axen, maa man multiplicere de fem Ligninger med 
dt, og integrere fra t=O til t=7z. Erindres da, at x og y ere constante, og sættes 
T T 
S Ye Xatdm=Q, s nye Ydtdm=R, 
9 0 
hvor altsaa Q og R ere Stüdets eller den i Tiden 7 meddeelte Bevægelsesmængdes 
Componenter, parallele med x- og y-Axen, saa giver först den femte Ligning 
œSr?dm—=xR —yQ, 
eller om man vil, wSr*dm=Po, hvor P er Stödet og @ dets Retnings Afstand fra Axen. 
T T Ø 
De fire förste Ligninger give dernæst, naar man sætter R Udt=H if Vat=K, 
0 0 
hvilke altsaa ere Stödets Virkninger paa Axen, og erindrer, at u og v samt %, y, P, q 
ere at betragte som constante, at z==0, efterdi Stödet er anbragt i Planet xy, endelig 
F ; 
at 7, og altsaa ogsaa L w?dt=wo?7T er at ansee som Nul: 
H=Q+qMa, K=R—pMo, 
Hu=+a@Syzdm, Kv=—q@Sazdm, 
hvilke ere de bekjendte Ligninger, der bestemme Stödet paa Axen (see Hansteens Lære- 
bog i Mechaniken, 2den Deel, S. 595). 
