\ 
CXCIV 
denne Aarstid kun afvige lidet fra hinanden, og Temperaturforandringerne sdavel i Lôbet 
af Dögnet, som fra Dag til anden kun ere höist ubetydelige, saa er der Intet der kan 
foranledige sterke Nedslag. Alt som Solen nu nermer sig Stedets Zenith, stiger Tem- 
peraturen raskere, medens Barometret falder; Dampene föres ved den opstigende Luft- 
ström fra de lavere op i de hôiere, endnu ikke opvarmede Luftlag, og foraarsage derved 
en kort Tid rigel;gere Regnfald, der dog snart vige for den större Varme og den mere 
nordlige Vindretning , der medfürer en törrere Luft fra Landet og jager Dunsterne ud 
over Havet, Fra Midten af November falder Temperaturen vel atter noget, men kun 
ubetydelig; desuden bliver Vindretningen bestandig nordligere og gaaer i Decbr. og Ja 
puar endog i længere Tid over til en vedvarende Nordost, der medbringer en hoi Grad 
af Tôrhed; dette Tidsrum indtil ind i Marts ndmerker sig derfor ved en eensformig 
Temperatur, klar Himmel og tör Luft. 
Hvad angaaer Fordelingen af Travaterne, da synes denne at staae i ner For- 
bindelse med Beliggenheden af Nordostpassaten. Dennes Sydgrændse flytter sig nemlig 
fra 40—119 N. B., som er dens Beliggenhed i Juli—Septbr., indtil 4—5° N. B, i 
Decbr.—Febr. Da nu Christiansborg ligger paa 54° N. B., saa er altsaa Nordostpas- 
satens Sydgrændse længst borte fra Stedet i de Maaneder, da Travaterne ikke fore- 
komme, og rykker det nærmere, alt som disse blive hyppigere. Det synes derfor ri- 
meligt, .at betragte Travaten som en sporadisk Indtrengen af Passaten i det rolige 
Bælte, og denne Anskuelse bestyrkes endmere derved, at Travaterne altid komme fra 
samme Verdenskant, nemlig mellem N.O. og S.O., medens Vindens sædvanlige Retning 
paa Kysten ligger mellem N.W. og S.W., og at de altid medföre en betydelig Afkjö- 
ling, selv om de ikke bringe Regn, idet Thermometret ved Begyndelsen af en Travat 
ikke sjelden falder i nogle faa Minuter 8—10 Grader, Det Eneste, som kunde synes 
at tale herimod, er den Omstendighed, at Travaterne ere sjeldnere ved Vintersolhverv 
end ved Jevndögnene, uagtet dog paa hiin Tid Passatgrændsen er Stedet allernermest ; 
men dette hidrörer fra, at Passaten da er rykket saa langt ned, at Kysten selv oplages 
deri, og istedetfor en uregelmæssig Indtrengen nu og da, fremtræder da ofle i længere 
Tid en vedvarende Nordost, den saakaldte Harmattan, som, fordi den kommer til Ky- 
sten over Orkenen, medbringer det Stév og den höie Grad af Törhed, man især pleier 
at udheve som dens charakteristiske Egenskaber. Hermed stemmer det ogsaa, at Tra- 
vaterne ere hyppige paa denne Tid i de Aar, da Harmaltanen udebliver, og omvendt 
ikke forekomme, naar denne blæser regelmæssig og vedholdende. 
