COXNXIV 
hardt, at der i Norden forekomme to distincte Arter af Slegten Macrurus, een ved den 
norske Kyst (M. Strémii) og en anden (M. Fabricii) ved den grönlandske. For ikke 
ret lenge siden har Sundevall udgivet en lille Afhandling om Macrurus-Arterne, hvori 
vises, at den grönlandske Art, eller M. Fabricii, ogsaa treffes ved Norges Kyst. 
Og da nu Aréyer har erholdt et Exemplar af den norske Art fra det sydlige Grön- 
land, bliver det endelige Resultat, at begge Arter ere fælleds for begge de nævnte 
Localiteter. 
I samme Måde meddeelle Conferentsraad Ørsted et Par korte Bemærkninger, 
Den förste angik en Virkning, som det Ringsystem, hvoraf Saturn er omgiven, 
maa udöve paa Vindforholdene i dens Atmosphere, Som bekjendt omgiver dette 
Ringsystem Planeten fritsvævende i dens Æqvators Plan, og har, de smaa Mellemrum 
iberegnede, en samlet Brede af mere end 6000 Miil, hvorhos den indre Rand har en 
Afstand af næsten 4600 Miil fra Planetens Overflade, Medens den ene Halvkugle af 
Planeten har Sommer vil derfor en stor Deel af den anden ligge i Skygge. Denne 
Skygge vil udstrække sig over et bredi Bælte af den vinterlige Halvkugle, men ikke i 
lige Tid over alle dets Dele. 1 dette Bælte, som löber parallelt med Planetens Æqva- 
tor, vil Môrket vare længst mellem den 23° og 240 fra AEquator, nemlig over een 
Trediedeel af Saturnusaaret, eller omtrent 40 Jordaar.  Forskjællen paa Varmegraden i 
den gjennem mere end 4144 Jordaar opvarmede Deel paa den ene Side, og den for- 
holdsviis nærliggende kolde Strekning, som har en saa uhyre lang Natvinter, maa vere 
meget betydelig. Af dette velbekjendte Resultat fölger, at der i de lavere Luftegne 
maa foregaae en meget stærk Tilströmning af fortættet Luft fra den koldeste Deel til 
den varmeste, og omvendt i de höiere Luftegne fra de varmere til de koldere, Ved 
Planetens Omdreining maa den Luft, som nær Overfladen strémmer fra den vinterlige 
Halvkugle hen mod Æquator, faae en östlig Retning, som formedelst Planetens mere 
end 9 Gange större Radius og mere end dobbelt saa hastige Omdreining maa erholde 
er stor: Virksomhed i Sammenligning med den paa Jorden. Luftströmningen maa fort- 
sælte sin Vei fra Æquator videre hen mod det meesl opvarmede Belle, og paa denne 
Vei faae en vestlig Retning. I de hôiere Luftegne maa de modsatte Bevægelser skee. 
Ved disse heftige, modsatte og vexlende Luftströmme maa uhyre Veirkampe opstaae. 
