CCXLIV- 
ere Udviklinger af de irrationale Cubikrödder af rationale Störrelser, saa at de alminde- 
lige Love bestemmes, hvorefter saavel Leddene af Kjedebröken selv som ogsaa Leddene 
i Rekken af de principale Convergenter indtil en hvilkensomhelst Orden kunne bereg- 
nes, uden at man har bestemt alle foregaaende Led. 
Den physiske Classe. 
Det er ved mange nyere Undersögelser godtgjort, at Planterne foruden den 
Kulsyre, som de optage af Luften, Vandet og Jordbunden, ogsaa behöve Qvælstoffor- 
bindelser, og flere af Jordens uorganiske Substantser. De fleste dyrkede Planter erholde 
deres Qvælstofforbindelser deels ved Gjödningen, deels ved Atmospherens Ammoniak, 
deels synes de ved endnu ikke tilstrekkeligen oplyste Processer, at optage Atmosphæ- 
rens frie Qvalstof, naar ikkun de övrige Betingelser for Plantens kraftige Væxt 
ere tilstede. 
Selskabet antager, at vigtige Bidrag til dette Spürgsmaals Oplôsning ville 
kunne erholdes ved sammenlignende Undersögelser over den Indvirkning paa Planter- 
nes Væxt, som deels Gjüdningen selv, deels Asken af den samme Art af Gjödning 
frembringer, og det udsætter derfor sin Priismedaille for den bedste Afhandling, der 
godtgjör hvilken Indflydelse Gjödningen og dens Aske have paa Planterne. Forsögene 
maa anstilles saaledes, at Planter, der ere voxne i en ved Glödning for organiske Sub- 
stantser befriet Jordbund, sammenlignes med Planter, voxne i en lignende Jordbund, 
der deels er blandet med Gjödning, deels med Gjédningsaske. Sammenligningen maa 
ikke blot skee med Hensyn til den torre Plantes Vægt, men ogsaa med Hensyn til alle 
dens Bestanddele. Planterne maa om muligt undersôges baade forend de sætte Frö og 
efterat dette er modent, og Selskabet önsker, at man vælger foruden Cerealier nogle 
andre dyrkede Plantearter. 
Den philosophiske Classe. 
Da Striden imellem Middelalderens Nominalister og Realister i vore Dage 
alter er bleven Gjenstand for de Philosopherendes Opmærksomhed, saa ünskes en paa 
historiske Data stöttet Udvikling af denne Strids Betydning saavel i logisk som i theo- 
logisk Henseende. 
| 
| 
> 
| 
