höre hjemme i Ulvenes og omvendt. Af de tre herlevende Arter af nær- 
værende Underafdeling har jeg ikkun bavt Leilighed til at iagttage een 
levende, og overbeviist mig om Uforanderligheden af dens Pupils Kreds- 
form; de to andres Plads bliver indtil videre ubestemt. 
A. Pupillens Beskaffenhed ubekjendt. 
Fôrste Art. Canis brasiliensis m. 
Hoved middelmaadigt; krop og Lemmer stærke; Farve foroven og 
paa Siderne mörkegraa, nedenunder smudsig isabelguul; et bredt Baand fra 
Nakken langs Ryggen til Enden af Halen, samt Spidsen af denne sort; 
ydre Side af Lemmerne nedentil rustbruun; okkerguul Plet bag Oret ; 
Underkjæve graabruun. 
Hele Længde 37” 6%, Legemet 25” Halen 42” 6“. Hovedet 
ovenpaa graat; ethvert enkelt Haar sort, lyst ved Grunden, forsynet med 
et guulhvidt Baand noget over Midten, hvorved fremkommer en spættet 
guulgraa Farve. Paa Næsen ere Haarene kortere, noget mörkere og 
næsten eensfarvet brune. Den nögne Ende af Snuden sort. Den övre 
Deel af Siderne af Hovedet imellem Oret og Oiet er af samme Farve 
som Hovedet ovenpaa, men lysere og mere trækkende i det gule. Öiet 
er omgivet af en lysere guulagtig Indfatning; under denne Indfatning 
löber et mörkere Baand, der fortsætter sig lige hen til under Öret. Un- 
der dette Baand ere Siderne af Hovedet, eller Rinden, mat, noget smudsig 
okkerguul. Denne Farve bliver mere levende bag Oret, paa hvis bageste 
Flade den stiger noget op, men den største Deel af denne Flade er graa- 
bruun. Den forreste, concave Flade af Oret er besat med lange ad- 
spredte, hvidlige, men selve Randen tæt beklædt med korte isabelgule 
Haar. Den okkergule Plet bagved Oret dannes blot aflange eensfarvede, 
uringede Uldhaar. Underkjæven, til noget bag Mundvigen, graabruun; 
ethvert Haar sortebruunt med en guulhvid Ring. Haarene i det sorte 
