4A 
Guaraen end hos Ulven; endvidere er hos Guaraen den bageste af disse 
to Takker forholdsviis mere fremragende, saa at Tanden, seet fra Siden, 
stiger bagtil næsten ligesaa langt ned som fortil, medens hos Hunden den 
bageste af disse Kegler langtfra rækker saa langt ned som den forreste, 
hvorfor Tyggefladen af denne Tand, seet fra Siden, stiger skraa opad 
bagtil. Den indre Afsats har hos dem begge et Par stumpe Regler, 
der svare til de omtalte ved den yderste Rand, af hvilke den forreste er 
större og sidder mere indad, den bageste mindre og sidder mere udad; 
hos dem begge danner den indre Rand af Tanden en fremragende Knude, 
der tjener som en tredie Tuberkel, men denne Knude er hos Guaraen 
stærkere udviklet end hos Hunden. Hele Afsatsen er bredere forfra 
bagtil end hos Hunden. Den bageste knudrede Kindtand hos Guaraen 
adskiller sig fra den hos Hunden og Ulven omtrent paa samme Maade 
som den foregaaende, nemlig ved betydeligere Störrelse, forholdsviis 
större Brede forfra bagtil, mindre Skraahed af den ydre Rand og af Tyg- 
gefladen, og stærkere Udvikling af den indre Randophöining. Den har 
paa sin indre Afsats to kegleformige KRnuder som den foregaaende; hos 
Hunden ere disse mindre tydelige og sammensmeltende. 2°, Rovtanden 
er meget forskjellig fra Ulvens. Hos denne sidste saavelsom hos Hunden 
helder den forreste Lap langt stærkere bagtil, saa at dens Spids kommer 
til at ligge omtrent under Midten af 'Tanden; hos Guaraen staaer den 
lige ned, og dens Spids- svarer omtrent til forreste Trediedeel af Tandens 
Længde. Dernæst er den indre Afsats hos Guaraen stærkere, men Roden, 
som svarer til den, rekker hos Ulven og Hunden mere indad, saa at den 
hos disse synes mere afsat. Endelig er den hele Tand forholdsviis mindre 
hos Guaraen.  Spidstænderne ere hos Guaraen kortere og hüiere end 
hos Hunden, og mangle den bageste Afsats, som de hos denne have, og 
som give dem Lighed med smaae Rovtænder, Hugtenderne ere tyndere, 
endelig Skæretænderne meget svagere og mangle næsten ganske Sidetak- 
Vid. Sel, naturvid, og mathem. Afh, XI Deel, F 
