125 
Sted henféres Taxtræet til de immergrönne, og paa et tredie omtales 
Veddets Varighed!). Træets mörke Udseende og stærke Skygge som 
ogsaa Lucanus omtaler2) har giort, at de Gamle betragtede det som 
et til Underverdenen indviet Tre, Saaledes setter Silus Italicus, idet 
han beskriver Underverdenen, et uhyre stort Taxtre deri3), og Clau- 
dian lader Furierne bære Fakler deraf4). Det var i Oldtiden en al- 
mindelig Mening, at Taxtræet var giftigt, derfor hedder det hos Pli- 
nius5): at Hantræets Frugt er skadelig, at Bærrene, iser i Spanien, 
indeholde en dödelig Gift, ja at man har havt Exempel paa at Viin- 
fade, giorte i Gallien af dette Triees Ved, have bragt Döden, og at i 
Arkadien Giften er saa sterk, at man döer naar man sover eller 
spiser under dets Skygge. Columella kalder derfor Taxtræerne „Taxos 
nocentes” 6), Claudian „pestiferas” 7), og saavel Columella som Virgil 
siger, at Bierne flye det8). Den hyppige Omtale af Taxtræet hos de 
Gamle lader formode, at dette Træ, dengang som nu, voxede baade i Al- 
perne og Apenninerne. Man kiendte i Romernes Tid, som alt bemærket, 
den Konst at beskiære Træer og danne dem i alleslags Former til Pry- 
delser i Haverne (opus topiarium); men dertil anvendtes Cypressen, Bux- 
bomen og Rödgranen, men, som det synes, ikke Taxtræet, rimeligviis fordi 
dette Tre kræver et koldere Klima og derfor i Italien kun var et Biergtræ. 
1) Plinius Lib. XVI. Sect. XXXINIT. „Folia non decidunt abieti ete. — taxo”. Lih. 
XVI. Sect. LXX VII. ,,Cariem vetustatemque non sentiunt eupressus, cedrus — taxus’’ 
2) Lucani Pharsalia Edit: Weber. Lib. VI. 645: ,,Phoebo non pervia taxus opacat”, 
3) Silus Italieus Edit. Ruperti Lib 13. 595. 596. 
4) Claudianus Rapt. Pros. Edit, Gesneri. 3. 386. ig 
5) Plinius Lib. XVI. Sect. XX, „Mas noxio fructo. Letale quippe baccis, in Hispania 
præcipue venenum inest, Vasa etiam viatoria ex ca vinis in Gallia facta, mortifera 
fuisse compertum est et esse in Arcadia tam presentis veneni, ut qui obdormiant 
sub ea, cibumque capiant moriantur’’, 
6) Columella IX. 4. 3, 
7) Rapt. Pros. 3. 386. 
5) Columella 1, c. Virgil Ecloge IX. 30, 
Q* 
