126 
Der er mange Efterretninger, der tyde hen paa, at Italien og navn- 
ligen Apenninerne tidligere have været meget mere skovrige og altsaa ogsaa 
rigere paa Naaletræer end for nærværende Tid; men da denne Gienstand 
paa et andet Sted vil blive udförligere omtalt, vil jeg her indskrænke 
mig til at bemærke, at Roms Huse efter Cornelius Nepos vare tekkede 
med Bræder indtil Krigen med Pyrrhus!), altsaa i henved 500 Aar, at 
efter Dionysius Halicarnassensis det Tömmer som huggedes paa Sila var 
tilstrækkeligt for hele Italien baade til Skibsbrug og til Bygninger, og 
at Romerfolket havde stor Indtegt af Bortforpagtningen af den bruttiske 
Begs Tilvirkning?) Ogsaa Nord for Alperne var Taxtræct alminde- 
ligere i Oldtiden end nu; Cæsar beretter dette i Henseende til Gallien 
og Germanien3). — I Middelalderen blev Taxtræet især ödelagt ved den 
store Handel som Venetianerne drev med Veddet deraf; inden Krudtet 
blev opfundet var der nemlig stærk Sögning efter dette Ved, der er for- 
trinligt skikket til Buer 4). 
Det denne Afhandling vedföiede Kort fremstiller den geogra- 
phiske Fordeling af de italienske Naaletræer. Profilerne ved Foden 
1) Plinius Lib, XVI. Sect. XV. „Scandula contectam fuisse Romam ad Pyrrhi usque 
bellum annis 470, Cornelius Nepos autor est”, 
2) Dionysius Halicarnassensis Lib. XX. 15. 16. 
4) Cæsar de Bello Gallico, VI. 31; „Cativoleus — taxo, cujus magna in Gallia Gei- 
maniaque copia est, se exanimavil”, 
4) I Skotland forbod man af denne Aarsag Udforsel af Taxtræets Ved. 
