152 
Foraaret (Marts—Mai) i Isefjorden — komme altsaa nordfra; om Efter- 
aaret og Vinteren gaae de derimod sydfra ind i det lille Belt. Dette 
kan neppe forklares anderledes, end at de om Foraaret gaae ind i Öster- 
söen, og da let forvilde sig i de nordlige Fiorde, om Efteraaret og Vin- 
teren derimod sige tilbage til Rattegattet. Hvorvidt iövrigt denne deres 
Forandring af Opholdstedet skeer alene for at jage Vaarsilden og Höst- 
silden, eller maaskee for at söge det aabne Hav under den strenge Vinter 
— kan her forelöbigen henstilles uafyjort, — Om Delphinus delphis beretter 
Belon (Vhistoire naturelle des estranges poissons marins Paris 1551 4to 
Cap. XXXIX pg. 25, b) ifölge Opgivelsen af Kystbeboerne ved det 
sorte Hav, at den hvert Aar paa en bestemt Tid gaaer fra Middelhavet 
gjennem Marmorahavet til det sorte Hav, i hvilket den opholder sig en vis 
Tid förend den vender tilbage. — Paa de Kyststrekninger, hvor saaledes 
Delphinflokke aarligen vise sig, har almindeligviis Fangsten veret i Gang 
fra ældgammel Tid. Fiskerne have snart maattet legge Merke til, at 
disse Flokke af store Dyr lade sig skremme af ethvert voldsomt Slag 
paa Vandets Overflade og af Stéien i Baadene, altsaa kunne jages lige- 
som paa en Klappejagt og drives op paa lav Grund, hvor de maae blive 
et let Bytte. — Aristoteles omtaler denne Fangemaade som brugt ved 
Grækenlands Kyster (Historia animal. IV Cap. 8. 6, Edit. Schneider; 
Edit. Scaliger Pg. 479). Fiskerne omringede Delphinerne med deres 
Baade og dreve dem tæt sammen, gjorde derpaa pludselig en stærk Sti, 
og joge dem derved ind paa Strandbredden, hvor de löb sig fast. Lig- 
nende Fangst synes at have været brugt i det höie Norden för det 12te 
Aarhundrede, thi det hedder i Kongespeilet (Einersens Udgave Pag. 
4120—21) at ,,Hnidinger” (som formodentlig er Grinden, Delphinus glo- 
biceps, skjündt de siges hverken at have Tænder eller Barder) „blive 
idelig fangne og jagede op paa Land i Hundredetal, og er det megen 
Underholdning for Folk hvor mange af dem blive fangne”. — Som be- 
kjendt, drives Grindefangsten paa en ganske lignende Maade endnu ved 
