159 
Aristoteles synes tydeligen at have characteriseret Kaskelotten 
under Navn af Phalaina (de animalibus Lib. I. Cap. V, Ed. Schneider Cap. 
IV) derved, at Blæsegattet sidder paa Panden, medens det hos andre 
Hvaldyr sidder i Nakken, en Characteer, der er langt sikkrere — naar 
man ved Panden forstaaer den forreste Deel af Hovedet paa det levende 
celler med de blöde Dele endnu beklædte) Dyr — end den af de Nyere 
mere hyppigt anförte Characteer, at Kaskelotten har Tænder i Underkjæben 
alene, da den, som bekjendt, har smaa Tænder i Overkjeben, i alt Fald 
skjulte i Gummen. 
Aristoteles’s nærmeste Efterfölgere kjendte intet til Raskelotterne, 
og overförte Navnet Phalaina paa Bardehvalerne, som Aristoteles havde 
kaldt Musculus. — Senere lerte man Raskelotterne at kjende i meer eller 
mindre ufuldkomne Tegninger af de især ved Hollands Kyster indstran- 
dede Individer, See f. Ex. Jonstonus de piscibus & cetis Amstd. 1657 
Tab. 42. Om en egentlig Raskelotfangst ved de europæiske Kyster haves 
ingen bestemte Angivelser. At imidlertid de i Middelalderen af Baskerne 
fangne Hvaldyr tildeels have været Raskelotter, er meer end sandsynligt 
saavel ifülge Biskaierbugtens Beliggenhed som ifölge bestemte Angivelser, 
hvorom lengere henne vil vorde Tale. 
Raskelotfangsten synes iövrigt at vere udsprungen fra Amerika, 
hvor de Indfüdte allerede meget tidligt siges at have drevet den ved Ka- 
stespyd, hvortil var fæstet en kort Line med en stor Blok af let Træ, 
for at udmatte den saarede Hval under Dykningen. (Beale the Sperm- 
whale pag. 158*). Anglo-Amerikanerne begyndte Kaskelotfangsten fra 
+) I Oppians Halieutica (Ste Bog 46—350 Vers) findes en vidtlöftig poetisk Beskrivelse 
af en Hvalfangst, som aabenbart ikke er taget efter Naturen, og hvori f. Ex. anföres 
at man anvendte en colossal Medekrog hvorpaa var festet Leveren eller Overarmen 
af en Oxe (Vers 148), men for hvilken dog en sand Begiveuhed synes at ligge til 
Grund. I denne Beskrivelse tales navnligen om store oppustede Blierer, der vare 
fæstede til Medekrogens Toug, for at tvinge Hvalen opefter, Dyret beskrives som 
meget colossalt, og med store Tender, Det vil vistnok vere höist vanskeligt at ud- 
finde, hvilket Hvaldyr her muligviis kan vere meent, især naar det ikke kan op- 
S * 
