140 
Boston 1720 (Phil. transact. Vol. 55 Nr. 587 pg. 259) först nær Rysten, 
senere stedse lengere ude i Atlanterhavets varmere Zoner. 4771 var 
den i fuld Gang fra Nord-Amerika, 1775 fra England (Beale 142), der- 
paa fra Frankrig. Omtrent 1782 gik ogsaa fra Danmark et Skib paa 
Kaskelotfangst i Atlanterhavet ved Brasiliens Kyster (Schr. der Berlin. 
Gesellsch. naturf. Freunde 5 Bd. Pg. 465). : 
Ved denne, især i sidste Halvdeel af det attende Aarhundrede, 
med saa megen Iver drevne Fangst mindskedes i Atlanterhavet Kaske- 
lotternes Antal overordentlig. Fra samme Tid er det ogsaa, at de næsten 
forsvandt i de mere nordlige Farvande, skjündt de her aldrig vare blevne 
forfulgte, et tydeligt Tegn paa, at de tidligere her forekomne Individer 
tillige og maaskee fornemmelig havde deres Hjem i Atlanterhavets var- 
mere Egne. Det sidste bekjendte Tilfelde af en i Nordsöen forulykket 
Kaskelot indtraf, som ovenfor anfört, 1781. 
i det 49¢e Aarhundrede fik Spermhvalfangsten derimod et heelt 
nyt Opsving, da man begyndte at drive den i Sydhavet og der gjorde 
et meget rigt Udbytte. Spermhvalfangsten i Sydhavet er endnu i fuld 
Flor og drives med störst Iver fra England, idet flere Hvalfangerskibe 
herfra ene og alene holde sig til Spermhvalerne, medens fra Amerika og 
Frankrig baade udsendes færre Skibe og kun saadanne, der tage Ret- 
hvaler og Spermhvaler ifleng og almindeligviis fleest af hine. Med lig- 
nende Bestemmelse udrustedes 1859 den förste Sydhavsfarer fra Kjå- 
benhavn ved Handelshuset Holm og Sånner, nemlig Barkskibet Concordia, 
Capt. Sédring. Der fangedes kun 3 Spermhvaler (Debr. 1859, men 
20 Rethvaler Osten for Ny-Zeeland. (See Capt. Sédrings Dagbog ved 
Holbech Kbhvn. 4844). 1841 udrustedes samme Skib paa ny og fan- 
gede (ifélge den ombordværende Liege, Hr. Schneiders, venskabelige Med- 
lyses, hvorfra Oppian har hentet Beretningen. Han selv levede kun i Lilleasien 
(Cilicien), paa Oen Melile i det adriatiske {av (delende sin Faders Forviisning) og 
i Rom, i Begyndelsen af det tredie Aarhundrede, 
