| 
saa ner ved Skibene, at de saa at sige kunne naaes med Hænderne. 
Kun de saakaldte Hump-back-whales, der give forholdsviis mere Tran, 
fanges undertiden, i Mangel paa bedre Udbytte, inde i Bugter, sædvan- 
ligviis paa den ovenfor om Rörhvalfangsten angivne Maade (Pag. 164). 
Der er ovenfor (Pag. 149) blevet givet formeentlig gode Grunde 
for, at de store Hvaldyr, der tidligere have veret Gjenstand for Fangst 
ved visse europæiske Kyster, navnlig i Biscaierbugten, ikke kunne have 
været Rethvaler. Efter de her om Fangsten af Finhvalerne fremsatte 
Bemerkninger, vil det maaskee vere det meest passende Sted at under- 
söge, hvorvidt de kunne ansees for at have veret Finhvaler. 
Det er vist, at Baskerne idetmindste i det 16de og 17de Aarhun- 
drede ved deres egne Kyster dreve Fangsten med Harpun, og der er al 
Grund til at troe, at denne Fangemaade allerede meget tidligere har 
været anvendt af dem. Harpunens Brug er overhovedet en meget gam- 
mel Opfindelse. Albertus magnus omtaler en Hvalfangst af Hollænderne 
i det A5de Aarhundrede, udført med Harpun, der enten udslyngedes ved 
Haandkraft eller ved en egen Slyngemaskine. Men, hvad der er end 
mærkeligere, allerede Strabo beretter (Geographie 1 Bog. I den Gros- 
kurdske Oversættelse Berlin 1851, 8vo, Iste Deel Pag. 59), at Harpunen 
med tilhürende Line brugtes ved Sværdfiskefangsten i Strædet ved Sici- 
lien*). Hivalfangsten i Biscaierbugten beskrives ret tydeligt af Rondelet, 
Aldrovandi, og især hos Scaliger i hans Udgave af Aristoteles historia 
de animalibus (Tolose 1619 Pag. 251): „E specula bascus cum balænam 
excepit, signo dato eonscendunt omnes lembos. Fuscinas ferreas alligatas 
fune prælongo injiciunt, inde aufugiunt relicto ferro. Illa adeo excan- 
*) Det er formodentlig ogsaa Fangsten med Harpun, der ligger til Grund for Oppians 
poetiske Fremstilling i hans Halieutica Ste Bog, skjöndt istedetfor Harpun omtales 
en Krog med Mading. Den övrige Beskrivelse passer nemlig godt paa Harpunfang- 
sten: Baadenes tause Tilnærmelse, Hvalens Nedstigen i Dybden med slap Line, 
efterat Krogen har faaet Fæste 0. s, v. (sammenl. Pag. 139 Note,) 
