208 
Gattet regnet), og 26 paa Halen. Overkjeben (fra dens forreste 
Spidse til Næseboernes bageste Ende) var 4” lang, Hjerneskallen (fra 
Neseboernes bageste Ende til Baghovedets Forbindelse med Atlas) i lige 
Gjennemsnit 18921, men i sin hvælvede Omkreds forfra bagtil ud- 
gjorde den næsten 2”. 
Hovedet havde, ligesom hos de udvoxne Bardehvaler i Alminde- 
lighed, Form af en Kegle, eller maaskee rettere af en fürsidig Pyramide, 
hvis to Siderande dannedes af Underkjæbens Grene (Fig. 1), medens den 
överste, meget stumpe Rand (Fig. A) faldt paa Overkjebens, og den 
nederste endnu stumpere paa Underkjæbens Middellinie (Fig. 2). Men 
Retningen af dette pyramidalformede Hoved var paa en meget mærk- 
verdig Maade aldeles forskjellig fra den hos de voxne Hvaler. — Iste- 
detfor at det hos disse gaaer i lige Linie med Rygraden, hvilken Stilling 
er meget bestemt og fast ved Halsens overordentlige Korthed og de umaa- 
delig stærke Nakkemuskler, stod det hos dette Foster stivt büiet mod 
Bugsiden (Fig. 1). Pyramidens nederste Rand gik ud fra Halsböiningen 
i en Vinkel af omtrent 4389 ; dens üverste Rand derimod stod i en Vinkel 
af 90° til Ryggens Middellinie, kun at denne Vinkel, der dannedes af 
Hjerneskallen og nærmest af Issen, var stærkt afrundet. 
Hjerneskallen var hvælvet og afrundet (Fig. 4).. Den udgjorde 
den stérre Deel af hele Hovedet. Den egentlige Overkjæbe var meget 
mindre, og havde, ved sin trekantede, fortil tilspidsede Omkreds og sin 
fladtrykkede Form, en vis Lighed med et fladt og tilspidset Fugleneb 
(Fig. A). Dens to skraa Sideflader begrandsedes indbyrdes ved en i 
Middellinien forlöbende Höiryg (Pyramidens överste Rand). 
. Nærmest Panden udbredte denne Höiryg sig i Form af en tre- 
kantet, noget fordybet Flade for Neseboerne. Disse vare ikke ganske 
tilsluttede og syntes at have en svagt Sformig Büining. Vilde man aabne 
dem, da maatte det skee ved at trække deres ydre Rand udad; denne viste 
sig da afrundet og umærkelig gaaende over i den ydre Væg af Næsens 
