sammen, og paa hver Side af Underkjæben var Haarenes Antal fem. — 
Neseboerne vare noget mere lukkede. 
Rygfinnen var af selvsamme Form som paa hiint mindre Foster, 
Den gik bagtil umærkelig over i en meget lav, men skarp Fold i Ryg- 
gens Middellinie, en Forskjel, der vel kun beroede paa Legemets större 
Magerhed. Den laae bukket om til hüire Side, ligesom paa det mindste 
Foster. — Brystfinnerne havde mindre tilspidsede Ender, og Haandens 
forreste Rand var ikke saa kjendelig hvælvet, men snarere ganske lige. 
Deres Stilling var omtrent midt imellem den lodrette og vandrette (Fo- 
stret tænkt liggende paa Bugen). 
Navlestrængen sad ved Fostret i en Længde af omtrent 4. Den 
var meget mager og kjendeligen sammensat af fire sterke Kar, hvoraf 
de to med mere aabenstaaende Mundinger (Venerne) laae fortil (mod 
Hovedet), de to andre (Arterierne) bagtil; alle fire, men især de bageste, 
stærkt fremstaaende paa Strengens Snitflade. — Den forholdsvise Af- 
stand mellem Navlen, Lemmet, Gattet og Halespidsen var som hos det 
mindste Foster. Lemmet havde ogsaa samme Form, og laae paa samme 
Maade bôiet henad Kroppens höire Side; dog var det mere lige og noget 
mere, nemlig omtrent halvt, bedækket af Forhuden. Dets hele Længde 
udgjorde 5‘, altsaa endog noget mindre end paa hiint. — Den lille 
Hudfold paa Bugens Middellinie mellem Lemmet og Gattet, „Sömmen” 
(Raphe), var her meget tydelig fra Forhuden af, men tabte sig henimod 
Gattet. — Tet op til denne Sim, noget foran dens Midte saaes de 
to smaa Sprækker, omtrent $/ lange, som ogsaa fandtes paa det mindste 
Foster. — Gattets Form var ulige mere tydelig, end paa det först be- 
skrevne Foster, hvor det laae temmelig skjult i Vinklen af Haleböiningen. 
Det havde en svagt trekantet Form, med en spids Vinkel fortil og en af- 
slebet Rand bagtil. 
Halen syntes paa dette Foster mere höi og smal, med skarpere 
Rande for oven og neden. Ved Udmaaling fandtes den nærmest Gattet 
