Paa Underkjæben fandtes 4 Haar paa hver Side. Det forreste 
sad 5 7°, det andet 4 2; det tredie 5, det fjerde 5” 6 fra Un- 
derkjæbens Spidse; men de to forreste vare kun 5 fjernede fra Kjæbens 
överste Rand, det tredie 7° og det fjerde 10°, saa at de to bageste 
vare rykkede om paa Underkjebens nedre Rand- — Ogsaa paa den frem- 
springende Hage fandtes flere Haar, dog kunde de ikke tælles, da Huden 
her var temmelig beskadiget. 
I Henseende til Underkjebens Form og Stilling til Overkjeben 
var ingen kjendelie Forskjel tilstede fremfor hos de spædere Fostre. 
Desto större var Forskjellen forsaavidt, at Bugfurerne vare meget tyde- 
lige i hele Egnen mellem Underkjæbens Sidegrene, tildeels endog paa 
disse Sidegrene selv, og paa Brystets underste Flade. Liengst til Siderne 
naaede disse Furer kun til lige bag Armböiningerne (15 fra Hagen), 
men i Midten til omtrent 2” fra Navlen (eller 19‘ fra Hagen). Alle 
Furerne forlöb paa langs; men kun de inderste löb ganske lige og jævn- 
sides, saa at man kunde forfülge hver enkelt af dem lige fra Hagen til 
den bageste Ende, 2” foran Navlen. De fleste andre Furer lode sig 
kun forfölge Halvdelen eller Fjerdedelen af den hele Strækning, da de 
tabte sig umerkeligen, hvorimod nye Furer imellem dem bleve tydeligere 
og ligesom erstattede dem. Udad til begge Sider var Furernes Forlöb 
mere böiet, især omkring Mundvigerne og Armenes Anheftelse. Paa 
enkelte Steder smeltede her ogsaa to Furer sammen til een. — De dy- 
beste Furer, navnligen indadtil, vare omtrent 4% dybe. Paa disse syntes 
den indvendige Rand i Reglen at være mere skarp, den udvendige mere 
afrundet, som om de vare indskaarne skraat udvendigfra, Men de fleste 
Furer vare langt mindre dybe, mange næsten ukjendelige. Deres Antal 
lod sig derfor heller ikke bestemt, men kun ganske omtrentlig, angive til 
50—60 i hele Breden. Den furede Bughud lod sig med største Lethed 
trække ud i Breden, og den i Furerne skjulte Deel af Huden viste sig 
