252 
fremspringende Deel forlengedes rendeagtigt, og Enderne af disse ba- 
geste Render vare kun fjernede 2 fra Gattet (d), medens den midterste 
Indgang til Füdselsveien var 41“ derfra. — Ved hver Side af Indgan- 
gen til de qvindelige Füdselsdele, omtrent 5 fra hver af de store Læ- 
ber, eller i 40% Afstand fra hinanden indbyrdes, fandtes en 4 lang 
Sprekke (e), i Bunden af hvilken skjelnedes den endnu meget lille Vorte 
(f). Paa Grund af Hudens Slaphed vare dog disse Dele meget vanske- 
lige at kjende. 
Gattet (d) laae 12 bagved Füdselsveienes forreste Vinkel, altsaa 
253” bag Underkjæbens Spidse. Ogsaa i det sprang den bageste Væg 
betydeligt frem, hvorved Aabningen fik Form af en sphærisk Vinkel med 
to bagtil divergerende Furer. 
Brystlemmernes frie Deel havde en Længde af 4 10, dog saa- 
ledes, at deres nederste (forreste) ophüiede Rand var 5” ‘6, den üverste 
(bageste) fordybede kun 3” 4. Underarmens Længde var omtrent 4” 
9, Haandens 2° 5%. De vare fæstede i lige Flugt med Mundvigen, 
141” bag Underkjæbens Spidse. Overarmledet var næsten ganske ind- 
hyllet i Huden. Hele den frie Arm havde omtrent samme Lancetform 
som paa de mindre Fostre, og lige stor vil man maaskee finde Over- 
censstemmelsen i Knoggel- eller rettere Brusk-Bygningen ved en Sam- 
menligning mellem de tre Brystlemmer: Fig. D af det störste, Fig. d af 
det fjerde Foster i Rækken, Fig. d’ af det mindste Foster, alle tre af- 
bildede i naturlig Stérrelse (Tab. ID. 
Halen (Tavle IE Fig. C) var ved sit Udspring 5 höi og lige saa 
bred. Afstanden af Gattet fra Halespidsen var 9. Saavel paa Ryg- 
som paa Bug-Side var Halen næsten kamformigen ophöiet. — Halefligene 
indtoge den bageste tredie Deel, 3 Tommer, af Halen. Deres Form var 
temmelig forskjellig fra den hos de mindste Fostre, I Stedet nemlig for 
den paraboliske Form hos hine, hvorved den forreste og bageste Rand 
omtrent vare lige hvælvede (see Tab. I paa Fig. 1 og 2), var paa dette 
