. 258 
springen over Fiirhéiene, netop som hos andre meget spæde Patte- 
dyrfostre. 
Ved at gaae ud fra det menneskelige Legemes Udviklingshistorie, 
og ved at finde mange af dettes forgengelige Foetalformer at vere bli- 
vende hos et eller andet Dyr, har man tidligere anseet den Regel gjel- 
dende, at de hôiere Former altid maatte udvikles gradevüs gjennem den 
hele Rekke af lavere, og at det menneskelige Legemes Former allerede 
derved gave sig tilkjende som de höiest staaende, at de viste sig som En- 
demaalet i Udviklingen. Imidlertid har allerede v. Baer viist det Een- 
sidige i denne Anskuelse, idet man med lige Ret vilde kunne paastaae 
om mange andre Dyr, f. Ex. om Fuglene, at deres Former stode hüiest. 
Reglen bör aabenbart forandres derhen, at overhovedet de meest forskjel- 
lige Former udvikles af een fælleds Grundform, saa at alle Hvirveldyr ere 
indbyrdes meest lige i deres spædeste Dannelse, og derfra udvikles hver 
for sig i meer eller mindre afvigende Retninger. Alligevel synes dog 
endnu den Anskuelse at have staaet urokket, at den tidligere Form altid 
maa ansees for den lavere i Forhold til den sildigere, og man troede ikke 
at kunne finde noget bedre Beviis for et Dyrs lavere Standpunct, end 
Vedligeholdelsen af de tidligere Overgangsformer, iser naar den viste 
sig i de vigtigere og ædlere Organer. Og dog lærer selve Hjerneskallens 
og hele Hovedets Udvikling, sammenlignet hos de forskjellige Pattedyr, 
at ikke alene Hjerneskallens store Omfang i Forhold til Ansigtet, hvor- 
paa Mennesket med Rette sætter saa stor Priis, eftersom det beroer paa 
selve Hjernens tilsvarende Störrelse, men at ogsaa den for Mennesket 
characteristiske Stilling af Ansigtet paa Hjerneskallens Bugside, hvorved 
Kjæberne komme til at beskrive en ret Vinkel med Rygraden — er en 
for alle Hvirveldyr [ælleds Foetalform. Hos Mennesket viser den sig 
blivende; hos Hvalerne forandres den maaskee meer end hos noget andet 
Pattedyr. En stor Anatom fra en foregaaende Periode i Videnskaben 
har udhævet Ligheden mellem et spædt menneskeligt Foster og en udvoxen 
