me NM 
(Pag. 237) ere Brysthnnerne ingenlunde synderlig forskjellige i Form fra 
de voxne Dyrs. Saa korte og brede som paa hine Omrids, ere de al- 
tid netop hos disse to Arter af Hvaldyr. Men i denne Form gjenkjende 
vi ogsaa let den Grundform, hvoraf Pattedyrenes Arme i Almindelighed 
udvikle sig, Menneskets ikke undtagne. 1 Brystfinnerne hos disse to 
Arter have vi et Exempel paa Organer, der hos Hvalerne forblive paa 
et for Pattedyrene i Almindelighed tidligere Udviklingstrin. Ligheden 
med andre Pattedyrfostres Brystlemmer bliver især stor ved Svömme- 
hindens stærke Indsænkning mellem Fingrene (see det mindste Hvid- 
fiskefoster (Pag. 237). 
Til de ydre Organer, der hos Hvalerne have en særegen Form, 
höre /Næseboerne, eller, som de her kaldes, Spröitehullerne eller Blæse- 
gattet. — De stode paa de smaa Vaagehvalfostre forholdsviis temmelig 
vidt fra hinanden, overeensstemmende med en almindelig Lov i Udvik- 
lingshistorien. Hos Delphinerne kunde det maaskee formodes, at Næse- 
boerne ogsaa i en tidligere Tid endnu ere adskilte. Imidlertid ere de dog 
allerede forenede hos alle mine Delphinfostre, selv paa det allerede flere 
Gange omtalte lille Hvidfiskefoster , saaledes som af hosstaaende Omrids 
vil sees. 
Paafaldende turde det vel siges at vere, at de ydre Oreaabninger 
selv hos de mindste Vaagehvalfostre vare saa overordentlig smaa, at neppe 
