298 
tapper paa Tungebeenslegemets forreste Rand (see Træsnittet). 'Tunge- 
benets bageste Rand var ganske plat, svagt concav. 
Tungebeenslegemet tilligemed dets Sidehorn var 104“ fra den 
ene Side til den anden. Forfra bagtil var Tungebenslegemet 1}, 
Hornene 3” i Gjennemsnit. Griffelbenene vare 4 lange, 3 tykke; 
deres indbyrdes Afstand i Midten udgjorde 2. Fra Underkjæbens 
forreste Spidse vare Griffelbenene fjernede 14, Tungebeenslegemet 13. 
I 11 —51“ Afstand bag Tungebenet laae Skjoldbrusken (e, ff, gg). 
Dens forreste Rand var i Midten sterkt eoncav, og dens Coneavitet be- 
grendsedes af de to smaae fremspringende forreste Horn cf, f). Udad 
ster de to bagre Horn (y, g) tilbage for at feste sig paa Ringbruskens 
Sideflader, tæt ved deres bageste Rand. Skjoldbruskens bageste Rand 
stod i Midten frem som to Spidser (h, bh); men udad mellem disse og de 
to bagre Horn var den paa hver Side stærkt udhulet. I Breden var 
Brusken 1”, Afstanden mellem de to forreste Horn 2}, Længden af 
hele Brusken fra Spidsen af de to forreste Horn til Spidsen af de to 
bageste Horn udgjorde 5%. 
Mellem Tungebenet og Skjoldbrusken forlöb talrige muskulöse 
Lengdefibre: m. thyreo-hyoideus (h). Disse blev skaarne bort fra Bug- 
siden, hvorpaa Strubelaaget kom tilsyne, som en höi, smal, tynd Brusk. 
Den blev böiet ned (i) over den forreste eoneave Rand af Skjoldbrusken, 
INN hvorpaa to tynde tet til hinanden liggende blöde Lapper 
"ae ck, k) kom tilsyne, hvilke tilhöre Kræmmerhuusbruskene. 
Til begge Sider af dem stige den blüde Ganes to bageste 
Buer (m, m) bagtil og nedad. Paa det större Foster, 
paa hvilket Indvoldene allerede vare tagne ud, blev Tungebenet og Skjold- 
brusken tilligemed de mellemliggende Muskler og Strubelaaget spaltede 
i Middellinien og slaaede til Siden, ligesom ogsaa hine Klapper paa 
Kræmmerhuusbruskene böiedes ud fra hinanden, saa at deres indre Flade 
kom tilsyne ck, k). Det blev da tydeligt, at indeni Strubehovedet er 
