Indgangen til det egentlige Luftrér ringformigen om- 
sluttet af Kræmmerhuusbruskene (k n, k n), som en 
aflang Aabning cl), der vender sterkere nedad end fortil. 
Ved at borttage den blöde Beklædning af Bruskene, 
viste det sig, at Ringformen opstaaer derved, at fra hver 
af Kremmerhuusbruskenes bageste Ende stiger en Fort- 
sættelse (n) nedad og baptil, og stöder sammen (0) med 
den fra den anden Side indeni selve Strubehovedets Hule. 
Nöiere betragtet viste fölgende Forhold sig mellem 
Ringbrusken, Kræmmerhuusbruskene og Strubelaaget. 
Ringbrusken (sce det tredie af de herstaaende Træ- 
snit x) danner kun en Halvring paa Rygsiden. Den 
bestaaer nemlig kun af Rygstykket eller Pladen, der her 
var 5 hii, 4 bred, og af to smaae flade, korte Side- 
dele (y). Dens bageste Rand sluttede til den förste Luftrörs- 
ring paa Rygsiden og paa begge Sider (med sine to 
Sidedele); dens forreste Rand var meget kortere, og dens to 
Siderande steg, som Fölge deraf, skraat nedad tilbage, om- 
trent som paa Ringbrusken i det menneskelige Legeme, om man 
paa den tenker sig den midterste forreste Deel af Ringen borte. 
Seet fra Siden tog Ringbrusken (x, y) i sin Forbindelse med Luftröret 
og Kremmerhuusbruskene (z) sig næsten ud som hos Mennesket. Lede- 
fladen for Skioldbruskens bageste Horn fandtes ogsaa omtrent paa samme 
Sted (y) som hos Mennesket. Först ved at see disse Dele fra Bugsiden 
faldt de væsentlige Forskjelligheder i Öinene, der nys ere antydede, nemlig 
at Ringbrusken ikke naaer hen til Bugfladen, og især at derimod Kr&m- 
merhuusbruskene, der ere forholdsviis store og tykke, forlenge sig hver 
med en lang, tyk Tap hen til Bugsiden og her i Middellinien stéde til 
hinanden, saa at Luftröret ved dem lukkes broformigt paa Bugsiden. 
Mellem disse Tapper, eller denne Bro fortil, og Ringbruskens Sidedele 
Pp* 
