CR 
tilligemed den förste Luftrörsring bagtil, bliver et ikke ubetydeligt Mel- 
lemrum, der beklædes og lukkes ved en Hinde (see paa det 2det Træsnit 
Pag. 299 0). Saaledes skeer det, at de to Rræmmerhuusbruske omfatte 
Indgangen til det egentlige Luftrör, eller, om man vil, danne den förste 
Ring af selve Luftröret (sammenlign Pag. 299). 
Bremmerhuusbruskene (z) vare allerede i og for sig forholdsviis 
store og tykke, men fortil forlængede de sig hver i en meget tynd, flad 
og blöd Brusk (k/), der var ligesaa lang som det övrige af Brusken 
og indhyllet i en Fold af Sliimhinden. Paa Rygsiden (deres överste 
Rand) vare" disse to Folder eller, som de ovenfor kaldtes, Klapper 
lildeels forenede, paa Bugsiden (deres nederste Rand) vare de frie 
og kunde her slaacs ud fra hinanden (første Træsnit Pag. 299). I 
det naturlige Leie laae de med de to indvendige Flader tet op mod 
hinanden og lukkede saaledes for Adgangen til Luftröret paa Rygsiden 
og paa Siderne; paa Bugsiden laae Strubelaaget (i) op til dem, saa at 
disse tre Bruske tilsammen dannede hvad ovenfor (Pag. 297) kaldtes 
Aandepiben, i Form af et kjölleformigt Legeme, der reiste sig 
Vi fremfor Tungebenet bag den blöde Gane, saaledes som Til- 
iz, fældet, som bekjendt, er hos Delphinerne. Imidlertid var Ind- 
trengningen bag den blöde Gane ind i Nesen her ingenlunde 
saa nöie som hos Delphinfostrene, hos hvilke den blöde Gane forlænger 
sig kredsformig over paa Svælgets bageste Veg, saa at kun et rundt 
Hul förer fra Munden til Nesen, hvilket Hul aldeles opfyldes af hiin 
Pyramide (Kræmmerhuusbruskene og Strubelaaget). | 
Strubelaaget havde Form af en fladtrykt Kjölle. Dets bageste 
; tyndere Deel (a) var fæstet til den överste (indvendige) Flade af 
lg Skjoldbrusken; dets forreste, bredere Deel (b) bestod af to Blade, , 
| der forneden (c) og fortil (b) vare fæstede til hinanden, foroven 
1 (d) vare frie. Saaledes dannede de en Slags Hætte, der (i) om- 
fattede Kræmmerhuusbruskenes (k) nederste Rand og altsaa lukkede for 
