501 
Adgangen til Luftröret. Strubelaaget var med sin tyndere Deel, som 
allerede anført, fæstet til Skjoldbrusken. Dets nederste eller ydre Flade 
var desuden fæstet til Tungebenet og til de blide Dele mellem det og 
Skjoldbrusken. Det var saaledes kun frit med sin ovenfor Tungebenet 
fremstaaende Deel. Dets Sidedele vare desuden fæstede ved vingeagtige 
Folder, der gik udenom de klapagtige Folder paa Rræmmerhuusbruskene 
og salte sig paa disse Bruskes üverste Flade (ligamenta ary-epiglottidea). 
Rummet imellem den överste Luftrérsring, Ringbrusken (x) 
og Kremmerhuusbruskenes Tapper (n, n, 0) anförtes at vere lukket ved 
en Hinde, der (Iste Træsnit Pag. 299) sees at vere beklædt med Strube- 
hovedets Sliimhinde, langs Kremmerhuusbruskenes nedstigende Tapper 
besat med Rækker af store Sliimkjertelaabninger (q, q). Denne Sliim- 
flade er den överste Væg af hiin Sek, der udvendig paa Strubehovedet 
viser sig som en Muskelsæk (Træsnit Pag. 296 r) og omfattes af Skjold- 
bruskkjertlen (s,s). Gjennem Aandepiben, mellem Strubelaaget og Rræm- 
merhuusbruskene, föres man vel langs Rygsiden ind i det egentlige 
Luftrör (1), men nærmere Bugsiden derimod föres man langs Indersiden 
af Strubelaaget og dettes Sideflöie (ligamenta ary-epiglottidea) forbi Luft- 
rörsaabningen (1) ind i denne Sek, som ligger paa Luftrörets Bugside, 
fæstet til dets membranöse Deel og iövrigt beklædt med et meget tykt 
Muskellag, hvorved den hele Sek fra Ydersiden tager sig ud som en 
Kjédsek (r). Udvendig er Sækken omfattet af Skjoldbruskkjertlen (s, s) 
og fra Bugsiden tildeels skjult ved Brisselet (Træsnit Pag. 296 t). Sæk- 
kens bageste blinde Ende laae 5% bagenfor Indgangen til Luftröret (D. 
Fra 'Tungebenets og Griffeltungebenenes forreste Rand steg 
talrige Muskelfibre fremad mellem Underkjebens Sidegrene. Ved at 
see hen til den betydelige Afstand mellem disse indbyrdes, kunde man 
