302 
formode, at Mundhulen allerede fra Tungebenets forreste Rand af var 
meget bred, men dette viste sig ved Indskerelsen af de blöde Dele langtfra 
at vere Tilfældet. Paa Tresnittet Pag. 296 vise Muskeltrevlerne i denne 
Egn (d, d, d) sig ordnede i to Sidepartier og en Mellemafdeling, i hvilken 
Fibrene ligge mere paa tvers. I de nærmeste 6/” foran Tungebenet 
var det kun denne sidstnævnte Afdeling, der dannede Bunden af Mund- 
hulen. Denne var her altsaa overmaade smal, rörformig; det var den 
bageste Deel af Munden, der hos Hvaldyrene overhovedet fortjener Navn 
af Ganeréret. De stærkere Muskelbundter fra Tungebenet og Griffel- 
tungebenene laae paa Siden af det, og samlede sig først foran Ganeröret 
i omtrent 8% Afstand fra Tungebenet til et tykkere Kjödlegeme, eller 
en egentlig Tunge. 
Seet fra Mundhulen viste denne sig temmelig bred og stor, 
dog ingenlunde heller her (i den egentlige Mundhule i Modsæt- 
ning til Ganeröret) optog den hele Mellemrummet af Underkjæbens 
Sidegrene. Dens forreste Spidse laae nemlig paa det lille Foster 1// bag 
Underkjæbens Spidse, og paa hver Side var et Rum fortil af 5, mere 
bagtil af 2 uopfyldt. Dens hele Længde udgjorde saaledes 47 2, 
dens Brede 6}. Den var tillige temmelig fri. "Ved Spidsen stod nemlig 
51”, ved hver Side 14° frit frem over Sliimfladen, saa at hele dens 
fastsiddende Flade kun udgjorde 547” i Breden, og Tungebaandet (frenulum 
linguæ) var 947” fjernet fra Underkjæbens Spidse. Paa det større Foster 
vare Forholdene ikke kjendelig forskjellige. Tungen var fortil meget 
flad og tynd, svagt tilspidset, udhulet paa den üverste Flade. Bagtil var 
den derimod temmelig tyk (5%. Paa Overfladen var den langs Middel- 
linien aldeles glat, ad Siderne neppe kjendeligt ru, saa at egentlige 
Tungevorter (papillæ) neppe lode sig eftervise. Ogsaa dens Rande 
vare glatte. 
Mundhulens nederste Væg omkring Tungen var ligeledes glat, hist 
og her med Aabninger for Rjertelgange. Spyttekjertler opdagedes ikke. 
