Fk. NR 
Det maa bemærkes, at Tegningen er gjort efter det 
Haallandske (18/ 8” lange) Exemplar, paa hvilket den bageste 
Trediedeel var hugget af, hvorfor denne kun er antydet med 
puncterede Linier efter det stérre grönlandske Exemplar. 
(Til det lille grönlandske mangler Underkjæben). 
Bringes Underkjæben i sin rette Stilling til Over- 
kjeben, saa slutter den i de to forreste Trediedele tet op 
dertil med den överste Rand af Sidegrenene, nemlig fortil 
til Randen af den meget smalle Gane, i Midten til dennes 
Sideflader; i sin bageste Trediedeel derimod lægger den sig 
kun op mod Sidefladerne af Vingebenene. — Dens Ledefla- 
der sidde, som hos Delphinerne og Kaskelotten, ınidt paa 
den bageste Rand af Sidegrenene og ere rettede ovenfra 
nedad. Forbindelsen med Ledehulen skeer ogsaa som hos 
Delphinerne i Almindelighed. 
Cuvier anförer (1. c. Pag. 527) om Under- 
Ejæben, at dens Symphyse ikke er længere end paa 
de almindelige Delphinarter, men denne Angivelse 
kan ikke vere hentet fra en Nebhvalunderkjebe i 
dens naturlige Sammenföining. 
Underkjæbens to Sidegrene ere nemlig hos 
Næbhvalen virkelig sammenvoxne fortil i næsten 4 
af deres Længde, kun at denne Sammenvoxning 
ikke finder Sted i deres hele Höide, men fornem- 
melig langs deres nederste Rand, saa at Underkjx- 
ben i hele denne Strekning (i Underkjæbens forre- 
ste Trediedeel) forneden danner en skarp Kjél (jzvn- 
för hosfüiede Triesnit), foroven derimod en rende- 
aglig Fordybning. 
Langs Sammenvoxningen er Næbhvalens Un- 
Tr 
